Režie:
Julius ŠevčíkKamera:
Martin ŠtrbaHrají:
Karel Roden, Hanns Zischler, Arly Jover, Oldřich Kaiser, Paul Nicholas, Milton Welsh, Dermot Crowley, Tim Preece, Gina Bramhill, James Flynn, Emília Vášáryová (více)Obsahy(1)
Prožil život bohéma, miloval ženy, hudbu, velká gesta. V jeho srdci bojovala nespoutanost extravagantního umělce s povinností a morálkou úředníka, diplomata. Velkou část života procestoval, ale nikdy nezapomněl na zemi, z níž pocházel, na republiku, kterou založil jeho otec Tomáš Garrigue. Smrt Jana Masaryka je dodnes zahalena tajemstvím. Mnohá tajemství se však skrývají i v jeho životě! Dramatický příběh, věnovaný osudům velvyslance a pozdějšího československého ministra zahraničí, Jana Masaryka, se vrací do doby těsně před druhou světovou válkou. Ve třicátých letech vrcholí Masarykova diplomatická kariéra, kterou tráví převážně ve Velké Británii, kde se snaží dostat světové mocnosti na stranu Československa. Muž, oceňovaný jako brilantní řečník, zábavný společník a milovník života, má však i svou temnou stránku. Masaryk hledá únik před svým jménem, před odpovědností i před sebou samým v hýřivém životě, alkoholu a drogách, ale také v neustálém sebetrýznění. Tehdejší velvyslanec v Londýně se najednou ztrácí z veřejného života. Přerušuje kontakt s politickými kolegy i s přáteli. Na několik měsíců mizí, kamsi do Ameriky... Na pozadí historických událostí se odehrává napínavý životní příběh okouzlujícího, ale nevyrovnaného, sebedestruktivního muže a jeho marného boje o budoucnost vlastní země. (Bioscop)
(více)Recenze (536)
Filmu sa dobre podarilo zachytit Masaryka v obdoby kratko pred 2.svetovou vojnou .Minusom filmu su početne retrospektivy ,ktore su niekedy neprehladne a pre divaka metuce.K.Roden v ulohe zlomeneho človeka ktory bojuje za svoju vlast je vyborny a presvedčivy.Masaryk je dobry historicky film technicky zvladnuty velmi dobre a predca mu niečo chyba k tomu aby bol nadpriemerny.7/10 ()
Velkou výhodou je, pokud divák není pedantský znalec historických faktů a reálií a kouká na to jen jako na film. Protože film to není špatný. Na druhou stranu, nepoučený divák se v tom může trochu ztratit. Karel Roden odvedl skvělou práci. Ostatně, nejen on. Život (a smrt) a doba Jana Masaryka by vydaly na několik hodně nadupaných filmů. Díky aspoň za tento, protože další takové filmy asi hned tak nevzniknou. ()
Chvályhodný a rozhodně za vidění stojící film, jaké se u nás netočí každý rok. K dokonalosti mu ale chybí mnohé a většina z palety jeho Českých lvů včetně toho za nejlepší film roku 2016 měla patřit ještě výjimečnějšímu snímku JÁ, OLGA HEPNAROVÁ. ()
Roden je rozhodně pan herec. Fakta upravena a velice svébytně pojata. Jako celek zobrazující zejména osobnost Masaryka vcelku povedený film. ()
Yes, emotivní biják jak se patří. Možná má v mojí hlavě přesah jen díky našemu larpu Mobilizace 1938, to je ale jedno. Silné, působivé a hlavně české. ()
Dulezita cast nasi historie, kterou by mel kazdy znat. Vsichni jsme slyseli ve skole ono rceni : o nas, bez nas. Krasne je tu vykresleny pocit zoufalstvi, zrady a beznadeje. Jeste, ze to cele dobre dopadlo. 2 hvezdy za perfektni hudebni doprovod ( dlouho jsem nic podobneho neslysel ); 1 hvezda za kameru, dej, scenara 1 hvezda za Rodena. Strasne rad bych tomu dal plny pocet, ale rozpacity zacatek a mijeni se v mych oblibenych zanrech bohuzel tuto moznost nenabizi. ()
Řemeslně výborné, ale faktograficky místy sporné, a místy dost mimo. Nicméně stojí za to vidět trochu netradiční pohled na tuto osobnost českých dějin. 65% ()
Politika byla, je a bude vždy špinavá. Jako životopis bych tento film nebral, jelikož zobrazuje pouze krátké období před válkou, takže i název filmu bych volil jiný. Neměl to synek jednoduché a jeho rozhořčení jsem sdílel. Natočené je to zdařile a herecky dobře obsazené. Hodnocení: 73/100. ()
Podle mého názoru nejlepší český film, který jsem kdy viděl. Myslím, že je zbytečné vypisovat co vše se mi líbilo. Jen tak dál. ()
Víte, ono když se jdete podívat na film, který získal 12 Českých lvů, ač sotva spatřil světlo světa a nemohli tak k němu lidé včetně mě psát své bezprostřední pocity a dojmy ještě před udělováním sošek, máte neodolatelnou chuť zjistit v čem vězí ta kolosálnost a dominance na poli slávy navzdory skvělému Anthropoidu. Herecké obsazení přetékalo kvalitou, avšak výjimeční se zdáli být pouze dva. Exilový prezident Beneš ztvárněný překvapivě Oldřichem Kaiserem, což mimochodem byla trefa do černého, a Jan Masaryk, kterého v propasti nad úspěchem či potupou celého filmu převzal zahraničními rolemi políbený Roden. Problém vidím v tom, že bylo nesmírně těžké přidat něco navíc, jelikož duše i kostra filmu je psána známou historií. Na druhou stranu jsem viděl i světlé momenty, kdy se objevují myšlenky vlastenectví apelující na diváka, ať si aspoň vzpomene na Holanovu báseň či pocítí mrazení v zádech, jakmile se hrdelně ozývají slova písně Kde domov můj. Také jsem zaznamenal jakousi vlnu nevole ze strany diváků vůči Masarykovým stykům s drogami. Když se nebudu řídit názory ostatních, přidalo mi to osobně větší procento na autentičnosti filmu a snaze dodržet dnes velmi oblíbený dodatek, dle skutečné události. To samé se týká témata žen či pobytu v blázinci. Sečteno podtrženo, není to úplně můj šálek kávy, nicméně pro horší historiky, dějepisné samouky i milovníky průměrných a lehce nadprůměrných filmů ideální kousek. ()
Nejde uplne o film samotny - dalo by se hodne diskutovat o tom, zda Roden hral tak, jak hral, zda scenar kopiroval historicke udalosti, nebo ne, zda postavy byly uveritelne, ci nikoliv. Duvod, proc film hodnotim tak vysoko je jiny - toto je velmi citliva cast nasich dejin, zlomovy bod, ktery definoval Cechy na dalsich mnoho let a je dobre, ze neni opomijeny. Masaryk, at uz je film jakykoliv, nam stale nam pripomina, jak cenna je svoboda, cest a rovna pater. ()
Na Masaryka jsem šel do kina až poté, co dostal řadu ocenění Českého lva, tudíž jsem měl velká očekávání. Co se týče realizace děje, hudby či kostýmů, nemám jedinou výtku. Vše skvělé. Na druhou stranu průběh byl na mě málo dramatický a nedůrazný. Snad až na třetí čtvrtinu mě pořádně nepřilepil k plátnu, a to mi ubírá na celkovém dojmu. Pochválit musím Karla Rodena, který v roli Jana Masaryka je skvělý. Sečteno podrtženo, ta omáčka k filmu je skoro bezchybná, ale samotný děj mohl být v mých očích určitě o dost lepší - 65%, tři hvězdy. ()
Nemuzu říct ze by to byl spatny film. Ba naopak. Libil se mi, ale rozhodne nesdilim názor, ze si vsechny ceny ceskeho lva zaslouží. Zas takovy trhák to neni ()
Skvělá kamera, kvalitní herecké výkony (ačkoli jsem za Masarykem pořád viděl Rodena a za Benešem Kaisera, což by se stát nemělo) - ale scénář mi nedovolil se identifikovat s jakoukoli postavou. Neustálé přepínání časových rovin a nutnost znát okolnosti Mnichovské dohody, exilové vlády a vůbec světové předválečné politické situace ještě ztěžuje sledování filmového příběhu (většina postav totiž není jmenována ani vysvětlována, člověk se musí domýšlet, kdo že to asi je). /// Zatímco jiné filmy využívají toho, že se nedrží historické skutečnosti, případně ji hodně zjednodušují, k výraznějšímu dramatickému účinku - ať už je to Čistá duše, Kód Enigmy, Záře, Kingsey nebo kopa dalších - filmu Masaryk se to (podle mě) vůbec nepovedlo. Divácký je ten film jen pro oko. Příběh - pomineme-li jeho historickou nepřesnost - je ve výsledku především hodně zmatený. Škoda. Mohlo to být dobré. A nebo někdo mohl víc ocenit film Já, Olga Hepnarová - viděl jsem ho před půl rokem a dodneška mi z něj běhá mráz po zádech, jen si na něj vzpomenu. ()
Pokud bych bral film jako historický, tak je to skoro odpad, ale pokud to vezmu jako film alegorický, kde Masaryk představuje český národ vypořádávající se s Mnichovem, tak to začne fungovat. Jednotlivé postavy pak představují společenské koncepty zrady. Útočiště v léčebně během druhé republiky je popsáním té doby jako nejasného období, zda jsme se vyhnuli válce nebo jsme obětovali vlastní osobnost, což po březnu 38 končí, protože najednou je nutnost odboje zcela jasná. Německý doktor zde pak ukazuje, že nejen Češi byli ukřivděni. ()
Film měl na úkor některých historických faktů vyvolat nefalšovanou národní hrdost a vděk za dobu, ve které žijeme teď. Což se podle reakcí okolí určitě podařilo. Za sebe musím říct, že mě užívání heroinu ve filmu nepřesvědčilo o Masarykově závislosti, jak tvrdí některé kritiky. V tehdejší době se jednalo o společenský akt jako je dnes připálení cigarety. Dvě roviny vyprávění zachovaly dynamičnost, která se u věčných diplomatických dialogů jinak špatně hledá. Rodenův výkon dojem z celého filmu jen podpořil. ()
Velice mne zklamalo,že celí děj se odehrává jen v jednom období.očekával bych u tohoto filmu,že dějová linie bude pokračovat i v poválečném Československu co prožíval v Gottwaldově vládě až do jeho zavraždění. ()
Luxusný snímok, o veľmi temných časoch v našich dejinách. Neviem, či hodný až takého bezkonkurenčného ocenenia českých levov, ale to tu už bolo viac krát naznačené. Na druhej strane, dalo sa to aj čakať, keďže ide o národnú záležitosť a to bola celkom iste polovica úspechu. Tú druhú zaručili vynikajúce herecké výkony, skvelá kamera, réžia a takto by som mohol pokračovať do nekonečna. Beneš, Hodža, Masaryk a aj ostatné známe postavy boli namaskovaní, akoby originálom z oka vypadli. Najväčšie zimomriavky som mal pri obrazoch jesennej krízy a mobilizácie. A pri heslovitom vymenovávaní zostanem. Masaryk je dosť ťažký film a divák musí mať aspoň základné historické vedomosti, aby sa v tom nestratil. Inak to je iba nesúvislý blábol z prostredia veľkej politiky. Ak sa v tom divák chce orientovať, tak nevyhnutne potrebuje aspoň prvý stupeň vysokoškolského vzdelania v odbore história. A to je azda najväčší "nedostatok", pretože Masaryk nie je film pre každého. Na druhej strane, čo by sme chceli? Bol to politik a jeho biografia asi nebude o chove arabských koní, že? Takže ten prípadný nedostatok v skutočnosti nie je nedostatkom filmu, ale nedostatkom na strane diváka. Budem optimista a verím, že tápanie ho bude skôr motivovať k štúdiu a záujmu o Masaryka a naše dejiny než k odsúdeniu tohto filmu. ()
Moje hodnocení: 75% ()
Nevím proč Karel Roden. Podoba s Janem Masarykem tam není. Měl tedy být Roden jenom marketingový tah? Proč Oldřich Kaiser? Tam ta podoba s Eduardem Benešem není už vůbec.. Zase nějaký marketingový tah? O tahu s Českými lvy už nemluvě. V celku mě to ani nijak neuchvátilo. Děj poněkud plytký. Konec .. bez konce. Rodenovi ani Kaiserovi jsem to prostě nevěřil. Nerozumím tomu, jak něco takového mohlo získat tolik Českých lvů. Téma, kdy Československo okolní státy v Evropě zradili je jistě silné a určitě by si zasloužilo daleko lepší zpracování, než tohle. Neumím tohle celé pochopit a také nedovedu pochopit Juliuse Ševčíka, který je silně přesvědčený, že zplodil filmový zázrak. ()
Reklama