Režie:
Vladimír ČechScénář:
Vladimír ČechKamera:
Václav HanušHudba:
Dalibor C. VačkářHrají:
Vlasta Fialová, Robert Vrchota, Jana Dítětová, Jaroslav Vojta, Marie Brožová, Antonín Rýdl, Jan Pivec, Josef Kemr, Marie Rýdlová, Josef Vošalík, Gustav Hilmar (více)Obsahy(1)
Krásná dcera obecního pastýře Bára se líbí všem mládencům z vesnice. Proto si o ní pověrčivé tetky vyprávějí, že se narodila jako dítě polednice. Dívka má jen několik málo přátel: farářovu schovanku Elišku a samotného faráře, který se jí pokaždé zastane. Panský správce Sláma usiluje o Elišku, ale ta miluje pražského studenta. Bára se proto rozhodne odradit Slámu od námluv. Převlékne se za strašidlo a u hřbitova donutí vyděšeného Slámu, aby nechal Elišku na pokoji. Jenže je odhalena a rozlícení vesničané ji zavřou do márnice… Snímek, který ve své době dobyl též zahraniční trhy (zaznamenal výrazný úspěch v Sovětském svazu i Latinské Americe) natočil jako svůj debut režisér Vladimír Čech. Do hlavní role obsadil půvabnou a temperamentní členku Slezského národního divadla v Opavě Vlastu Fialovou, vybranou na základě konkurzu. I pro ni to byl první film. (Česká televize)
(více)Recenze (104)
Tolik čarodějnic není v žádném jiném českém filmu. Začíná to příchodem polednice do chalupy za pěkné bouřky. Ve světnici zrovna probíhá porod. Maminka není v nelepší kondici a tak čarodějnice vymýšlí, jaké čáry by jí pomohly. Rozvažte všechny uzle, odemknout všechny zámky! A čarodějnice se mohou přetrhnout. Čekám, že nakreslí na podlaze veliký pentagram a začnou kolem něj tančit. Pak je tu ještě babka kořenářka, která vaří kouzelné letkvary za pronášení roztodivných magických formulek, až se démoni blahem tetelí. Jen Báře je to k smíchu. Ostatní vesničani čarodějnictví otevřeně fandí. Film má úžasné tempo i atmosféru až do Bářina strašení pana správce. Tato zápletka je pořádně zpackaná. Nechápu, proč Bára utíká před vesničany i s třímetrovou kápí. Konec se záchranou Báry se už zase vrací do těch správných kolejí. Nejhezčí moment filmu: schovanka říká, že nechce správce, že se raději utopí. Bára odpoví: ty bys to napravila! Copak jsi někdy slyšela, že by třeba laňka nebo pěnkava nebo jiný Boží tvor sám se sprovodil ze světa? Vynikající Vlasta Fialová a perfektní Robert Vrchota. 90 % ()
Tvorcovia si mierne upravili knižnú predlohu, tentoraz im to však nebudem priveľmi vyčítať, lebo film tak získal vzácnu atmosféru a istú dávku pridaného napätia. V podstate jednoduché, no zároveň aj zaujímavé dielko pôsobí veľmi čerstvo a aktuálne aj napriek svojmu úctyhodnému veku. Trošku romatiky, trošku bu-bu-bu, trošku búrok, trošku viac povier, ešte viac predsudkov a nevedomosti: no a máme tu solídnu výpoveď o tom, ako to majú tí "iní" ťažké - v onej dobe zvlášť. Nebyť záverečného - priveľmi moralizujúceho - Bárinho monológu na margo tuposti jej spoluobčanov (hoci si tie slová bezpochyby zaslúžili) som ešte spokojnejšia: ale spokojná som aj tak. Dokonca veľmi. Snáď sa moje dojmy nepozmenia ďalšími pozretiami... ()
Nádherná Vlasta, charismatický Vrchota, jedničková atmosféra, báječná kamera a vůbec vizuální stránka, jen ten příběh je prostě takový prostinký, ne snad nudný, to by bylo přehnané; jednoduchost je mnohdy výhodou, zde trochu na překážku plnému hodnocení. Možná by bývalo bylo dobré přidat na stopáži a vylepšit celkovou gradaci rozvedením scénáře, případně ubrat na stopáži a zhutnit scénář do mírně akčnější podoby (ty "akční" scény jsou na dobu vzniku opravdu velmi slušné). 80%. ()
Vlasta Fialová tu bola tak krásna, že mi bolo vlastne jedno, o čom to bolo. Trochu naivná didaktická rozprávka o zlých ľuďoch (ale ľudia naivní kedysi podobne boli), ktorí nemajú radi inakosť mladej krásnej dievčiny medzi nimi a musí ju doslova zachrániť princ na bielom koni. Ale zato rozprávkovo hororová atmosféra, akoby vytvorená v štúdiách Universalu by urobila radosť aj Todovi Browningovi. Medziľudské vzťahy zase Larsovi Von Trierovi. Ja si stojím za tým, že najväčším kladom tohoto filmu je Vlasta Fialová ako po hereckej, tak po fyzickej stránke (tie diabolské oči, ani sa tým dedinčanom vlastne nečudujem....:)). Príjemne a na počudovanie nie až tak naivne strávených 73 minút. ()
Tento film představuje významnou předělovou kapitolu v dějinách naší národní kinematografie. V poměrně velkém počtu tu nastupují příslušníci mladé herecké generace (Fialové bylo 20-21 let). Evidentně to bylo dáno i generační příslušností režiséra filmu a je zjevné, že tento pohyb souvisí s politickými změnami kolem osmačtyřicátého roku. Tím je dán do značné míry i výběr námetu filmu podle nejemancipovanější povídky Boženy Němcové. Její Bára má mnoho společného např. s hrdinkami próz sester Brontëových nebo George Sand. Romantismus tu evidentně převažuje nad realismem. Kvalita filmu i výkonů rolí hlavních představitelů tyto časové meze přesahuje a posouvá ho do úrovně klasického díla. Tato kvalita ovšem nepřesahuje hranice našeho národního rozměru. Ve Vlastě Fialové v tomto roce česká kinematografie získala a současně tak trochu začala ztrácet jednu ze svých špičkových hereček-hvězd. ()
Galerie (7)
Zajímavosti (11)
- Smlouvu na film musel podepsat otec Vlasty Fialové (Divá Bára), protože v té době ještě nebyla plnoletá. (SONY_)
- Při točení známých koupacích scén měla Vlasta Fialová na sobě trikot, protože film se natáčel na podzim a voda byla v té době už velmi chladná. Přesto herečka natáčení odstonala se zánětem kloubů. (raininface)
- Motiv cizí dívky v posteli, do níž jí uloží příbuzní muže, jemuž postel patří, který se ale vrátí předčasně domů a kterého spící dívka okouzlí natolik, že si ji nakonec vezme, v předloze není. Tvůrci filmu si jej vypůjčili z jiné povídky Boženy Němcové "Cesty z pouti". (Pesenka)
Reklama