Režie:
Charlie ChaplinScénář:
Charlie ChaplinKamera:
Roland TotherohHudba:
Charlie ChaplinHrají:
Charlie Chaplin, Merna Kennedy, Henry Bergman, Albert Austin, Stanley Blystone, Heinie Conklin, Hugh Saxon, George Davis, Tiny Sandford, Jack P. Pierce (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Hrdinou příběhu je bez práce a peněz stále hladový Tulák, kterého právě pronásleduje policie, neboť jej považuje za kapesního zloděje. Při honičce je zahnán do manéže cirkusu. Svými komickými pády i jednáním nešiky probudí v divácích tolik bouřlivého smíchu a nadšení, že se jej ředitel cirkusu rozhodne zaměstnat jako klauna. Později se hodlá stát skutečným umělcem a získat lásku přitažlivé krasojezdkyně… Do příběhu plného humoru i sentimentu přimíchal scenárista, režisér a herec Charlie Chaplin také trochu ze smutné a bolestné reality života chudých lidí, současně ukazuje, jak obtížné je diváky v manéži zaujmout. Vedle obdivuhodné choreografie tento snímek i dnes může zaujmout gagy, klaunskou komikou a mistrovským ztvárněním Tuláka. V roce 1928 Charlie Chaplin za Cirkus získal Oscara, v podobě Zvláštní ceny udělené současně za scénář, herecký výkon a produkci filmu. Film byl původně natočen beze zvuku, také k němu později byla dodána hudba, kterou napsal Charlie Chaplin. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (106)
Asi bych chtěl trochu vyvrátit, že během sledování můžete zemřít smíchy, což tady sice nikdo výslovně nenapsal, ale z některých komentářů by to tak mohlo vyznít. Ale zároveň jsem rád, že dle zdejších komentářů Charlieho Chaplina pořád dokáže někdo docenit.Kino při obnovené unikátní kino premiéře jinak zelo prázdnotou, ale chápu, že stará němá celovečerní groteska asi nebude v dnešní době, obzláště uprostřed letní sezóny a horkého dne úplně trhák. Já jsem ale rád, že se mi poštěstio tohle v kině vidět a i když rok vzniku a samotný fakt, že jde o film bez zvuku může znít děsivě, tak Chaplin mi již podruhé potvrdil, že i v této době dokázal stvořit něco, čeho se ve správném náladění a jako fanoušek grotestního humoru nemusím bát a můžu si přijít na své. Hned úvodní trio gagů - zrcadlové bludiště, předstírání figuríny, honička uprosted cirkusového představení na jakemsi otáčivém kole jsou příklady gagů, které by možná byly v budoucnosti (a i pomocí slov) více rozvinuty, a pak se někde objevily ještě mnohokrát poté (například předstíraní figuríny si vybavím v nějakém dílu Blázbivé komeide), ale to Charlie Chaplin je nejspíš použil poprvé. A to inovátosrví, láska ke gagům, ale ostatně i k celému cirkusu z filmu dýchá celou dobu. Jen přece jen občas příjde hlušší místo a některé nápady nejsou až tak rozvinuty, ale tím chci opět spíše jen trochu zklidnit některé velké ódy , jinak většina motivů (spolknutí léku pro koně, elektrický šok) je určitě i tak milých. A jsou tady i věci, kterými mi Chaplin i trochu vyrazil dech. Akrobatickým vystoupením, opět přelomovým motivem, kdy si představí, jak z jeho těla výjde jeho sinlější já, které přemůže svého rivala a pak moc pěkným ušlechtilým, ale i smutným zakončením a dojímavým zakončením, které mi opět řeklo: ,Proč nebýt i jako mladý člověk uprostřed horkého léta na chvíli staromilec.´´ ()
Chaplin se opět převléká za tuláka, aby prožil nová dobrodružství, tentokrát jako velká cirkusová atrakce. Je pro mě nepochopitelné, že se tento Chaplinův snímek nedočkal takové slávy, jako třeba Kid. Myslím si, že je minimálně na stejné úrovni a v některých případech jej i převyšuje. Například hudební doprovod je vybrán skvěle. 9/10 ()
Cirkus do dnešného dňa patril medzi tých pár filmov Charlieho Chaplina, ktoré som doteraz nevidel. Charlie potvrdil, že mu prostredie cirkusu svedčí a dokáže v ňom vďaka svojmu talentu a invencii nájsť množstvo príležitostí na rozohratie skvelých komických situácií. Pri jeho sledovaní som si uvedomil, že rozdiel medzi ním a Mr. Beanom spočíva v tom, že aj keď obaja začínali s kratšími dramatickými útvarmi, Charlie v celovečerných filmoch dokázal citlivo prepojiť grotesku s melodrámou a zožať ešte väčšie úspechy tam, kde Rowan Atkinson zažil postupný pád. Vlastne sa tomu ani nečudujem. Charlie bol komikom, aký sa rodí raz za storočie, a pre ďalšieho už niet miesta. Štyri hviezdičky dávam preto, že film bol sledom výborne zahraných vtipných výstupov, ale chýbala mi jednotiaca myšlienka, ktorá by spájala dej do jedného celku. ()
Večný tulák náhodou, spojenou s nespravodlivým podozrením z krádeže peňaženky, dostane zamestnanie v cirkuse. Takisto náhodou sa stane hlavnou komickou hviezdou predstavení. No ako to tak býva, jeho postavenie sa nezlepšuje, pretože riaditeľ mu namiesto kráľovského honorára, za to, že opäť pritiahol davy divákov do upadajúcej , málo navštevovanej show, vypláca rovnakú almužnu, ako keď mu s ťažkosťami, po prvom vykopnutí, ponúkol miesto kulisáka. A tak Tulák stráda. V práci i v citoch. Pretože, aj keď si získa kamarátstvo fešnej mladej cirkusantky, jej láskyplné srdce mu ostane uzamknuté. Skvele zrežírované cirkusové podobenstvo, s choreograficky takmer dokonale naservírovanými gagmi, premiešanými s melodramatickým príbehom nenaplnenej lásky by si hádam zaslúžilo aj hodnotiace asolutórium. Od neho ma však odrádza samotné prostredie cirkusu a všetkého čo za ním stojí. Pretože jednak toto umenie považujem hádam za najbiednejšie zo všetkých a za druhé: dodnes mám v pamäti početné detské návštevy cirkusových zvieracích zoo, ktoré z rôznych kútov republiky i krajín socialistického tábora navštevovali pomerne často moje rodné Piešťany. Takú koncentráciu smutnej úbohosti som odvtedy nezažil. Zámerne vyrazené zuby medveďov, minimálne klietky s výkalmi a močou na podlahe, chatrná podstielka v nich. Smútok v očiach takmer každého zvieraťa, kovové kruhy v nozdrách šeliem a spomenuté hororové chuťofky mi natrvalo odpudili cirkus ako taký. A tak ani ten Chaplinov, hoci výborný nemôže získať 100% - koniec koncov, spomeňte si v filme na malinké výbehy leva a tigra, ktoré radšej chrápali, aby sa v tak úbohom priestore pohybovali spôsobom štyri kroky tam- obrat- štyri kroky nazad. ()
Krása. Chaplin prostě ví která bije, chápe jak funguje lidské (a asi i to zvířecí) srdce a bez toho aby zbytečně tlačil na pilu, jemně, pomocí úsměvu a nesobeckých gest setřásá ze svého diváka brnění cynismu aby jej pak jako šaman stříbrného plátna mohl léčit od všech těch parazitů pesimismu a bujení úzkostí... Navíc(jako bonus) zde je -asi více než jindy- zjevné to jeho (do očí bijící) mistrovství v práci s tělem. Perfektní kontrola každého pohybu, s naprostou suverenitou a lehkostí podané i složité choreografie a evidentní jistota ve vědomí toho jak bude každá jednotlivá, scéna, póza či gesto vypadat ve výsledku na plátně. Bezkonkurenční. ()
Galerie (35)
Zajímavosti (12)
- Celý film se natáčel ve studiu Charlieho Chaplina v Hollywoodu. Pouze závěrečné venkovní scény se točily v Glendale v Kalifornii. (oje)
- Kvůli své roli se Charlie Chaplin naučil chodit na laně jako profesionální provazochodec. (everlong)
- Opice, které se na Charlieho Chaplina v provazolezecké scéně vrhly, ho skutečně pokousaly, a to tak, že se Chaplin musel plných šest týdnů léčit. (everlong)
Reklama