Režie:
Paul NewmanScénář:
John GayKamera:
Richard MooreHudba:
Henry ManciniHrají:
Paul Newman, Henry Fonda, Lee Remick, Michael Sarrazin, Richard Jaeckel, Linda Lawson, Cliff Potts, Hal Needham, Terry Leonard, Charles Tyner, Roy Jenson (více)Obsahy(1)
Rodina dřevařů (vedená Newmanem a Fondou) je drsná a záleží jí především na každodenní práci. V okamžiku, kdy okolní dřevaři jdou do stávky, rozhodnou se naši tvrďáci pracovat dál. Stávají se tím sice stávkokazy, ale nedovedou si představit volné všední dny. Za tuto chybu platí částečně majetkem, životy (při kácení stromů) i rozpadem rodiny. Dva však zůstávají, aby pokračovali v rodinné tradici. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (67)
Rodinné drama Stamperů je výborné po všech stránkách, ode mne bez připomínek.. Příběh dřevorubců zaslouží obrovskou poklonu i pochvalu, naladěno jsem měla ihned, pánové Henry Fonda a Paul Newman se o to postarali úchvatným způsobem, pak se mi ještě líbil nejmladší z bratrů Michael Sarrazin.. Ohromná dřina těžařů dřeva vyobrazena s takovou lehkostí a uvěřitelností, že mi spadla brada, něco takového se jen tak nevidí, každopádně stojí za pozornost tenhle polozapomenutý filmový klenot.. ()
Dvaja hereckí velikáni to roztočili v tejto rodinno-drevárskej dráme vo veľkom štýle. Na jednej strane odbory, ktoré vstúpili do štrajku a na strane druhej jedna rodina, ktorá nechce nič iné len pracovať a dodržať všetky svoje pracovné záväzky. Otázky morálky a etickej dilemy sú tu diskutované rozhodne do väčšej hĺbky akoby sa možno mohlo na prvý pohľad zdať, preto tu na pochopenie hlavnej pointy treba čítať aj medzi riadkami. Navyše k ústredným postavám som vďaka ich výnimočným predstaviteľom okamžite zaujal svoj postoj, ktorý sa počas celého filmu pekne vyvíjal a po emotívnej stránke naberal na intenzite. Záver bola už hotová balada, atmosferická emotívna lahôdka, ktorá z mysle len tak nezíde. Veľká spokojnosť. 80/100 ()
Povedené drama o paličatých dřevařích, kteří neustoupili ani o píď, kdeco kvůli tomu ztratili, ale čest jim zůstala. Paul Newman je výborný jako herec i jako režisér, o Henrym Fondovi není třeba se rozepisovat, tempo filmu je sice pomalé, ale postavy divákovi díky němu pořádně přirostou k srdci a o to větší drasťák to ke konci je. ()
Tak tohle je opravdová paráda. Příběh o Kiplingovském spoléhání na sebe sama s vynikajícími Paul Newmanem a Henry Hondou. Newmanova zdánlivě banální věta "Ať si každý dělá, co chce," vyslovená v té nejtěžší chvíli, kdy by člověk čekal na jeho místě spíše škemrání nebo aspoň fňuknutí, sráží jeho protihráče, čacké odboráře s jejich ubrečenou a pokryteckou solidaritou, do postavení legračních figurek. No a závěr, to je královská koruna. ()
Pod tímhle neurčitým názvem se skrývá film, na kterém se dá dobře vysledovat, jak se mění přístup k filmové látce v rozdílném prostředí a v běhu času. Dnes by tentýž snímek patrně obsahoval ekologický apel. Záběry na vykácené kopce, ze kterých smutně trčí k nebi pahýly někdejších pyšných lesních velikánů, motorové pily a těžká technika, které dokonávají dílo zkázy na místě, kde ještě nedávno byla panenská příroda a neprostupný prales, to vše nahrává environmentálnímu pohledu a odsudku průmyslové civilizace. Ve filmu se sice obří kmeny řítí k zemi a z holin jde nepříjemný pocit, ale Paul Newman evidentně skládá hold tvrdé a nebezpečné chlapské práci dřevařů, která si vybírá krutou daň. Začátek 70. let zkrátka některé věci ještě nebral na zřetel. Evropská kinematografie by vykreslila partu dřevařů v nelichotivém světle jako sobecké stávkokazy, kteří narušují princip solidarity, kdežto americký snímek vyznívá jako obhajoba tradičního amerického individualismu, houževnatosti, cílevědomosti a schopnosti poprat se s nepřízní osudu. Film vedle toho, že se odehrává v pro americkou kinematografii značně netypickém prostředí, nabízí i špičkové herectví, chlapské charaktery a hvězdné obsazení. Celkový dojem: 80 %. ()
Galerie (41)
Zajímavosti (6)
- Režisér Richard A. Colla, který měl film původně režírovat, se rozhodl uplatnit styl práce s kamerou, aby předvedl tón Keseyho prózy na plátno. Jeho přístup však ztěžoval práci hercům, kteří se domnívali, že je pro něj jejich postavení před kamerou důležitější než jejich interakce. Po dvou týdnech nebyli Newman a producent John Foreman spokojeni s tím, co jim mladý režisér dodal, a upozornili ho, že bude muset svou techniku změnit. Velká zkouška přišla, když Colla natáčel jednu z náročných scén v jídelně Stamperova domu, zkoušeli to pořád dokola a nikdy se to nepovedlo. Newman s Foremanem tedy Collu vyhodili a Paul se rozhodl režírovat. (Rocky62)
- Pro Newmana bylo režírování a hraní velmi náročné. Zvažoval, že už to nikdy neudělá. Vyčerpání a velký stres zaháněl alkoholem. Film ohrozil ještě víc, když se vyboural na motorce, poranil si levý kotník a natáčení se muselo na chvíli zastavit. (Rocky62)
- Název filmu opakuje název literární předlohy – románu Kena Keseyho. Ten zase použil citát z textu slavného folkového evergreenu "Goodnight, Irene", který získal velkou popularitu v 30. letech minulého století v podání černošského zpěváka Huddieho Williama Ledbettera, více známého jako Lead Belly. Text ze skladby zní "Sometimes I live in the country, sometimes I live in town, sometimes I take a great notion to jump in the river and drown". (Aelita)
Reklama