Režie:
Abel GanceScénář:
Nelly KaplanHudba:
Jean LedrutHrají:
Pierre Mondy, Rossano Brazzi, Claudia Cardinale, Martine Carol, Leslie Caron, Vittorio De Sica, Jean Marais, Elvira Popesco, Jean Mercure, Georges Marchal (více)Obsahy(2)
Bitva tří císařů, geniální stratég a spousta padlých. Bitva u Slavkova, nazývaná jako bitva tří císařů, se odehrála 2. prosince 1805 mezi vesnicemi Telnice a Tvarožná nedaleko Slavkova u Brna. Pro Francouze a celý svět je toto historické místo známé jako Austerlitz (podle Palackého vznikl tento název ze snahy převést do němčiny jméno obce Novosedlice). Slavná bitva pro Napoleona i Francii. O Napoleonovi byla natočená celá řada filmů. Jen Česká televize jich v posledních letech uvedla hned několik, např. čtyřdílnou minisérii Napoleon či film o jeho posledních letech na ostrově Elba. Poprvé uvádí slavný velkofilm Abela Gance Austerlitz, který natočil v roce 1960, a představuje Napoleona jako geniálního stratéga. Velkým světovým a především francouzským hvězdám vévodí mladičký a poměrně neznámý Pierre Mondy, který se později proslavil díky válečným komediím o sedmé rotě. Jeho Napoleon je oceňován kritikou i diváky. Velkolepá kostýmní podívaná byla natočena v Jugoslávii za podpory jugoslávské armády. (Česká televize)
(více)Recenze (32)
Obstojný snímek s výborným představitelem v titulní roli. Neurazí, ale fanoušky filmů s touto tématikou rozhodně ani nenadchne. V závěrečných bitevních sekvencích bije do očí jejich převážně studiová výprava, do realističnosti a dynamiky vynikajících Bondarčukových napoleonských opusů má "Austerlitz" opravdu hodně daleko a Pierre Mondy, jenž hraje jako o život to ani při vší své přesvědčivosti bohužel nevytrhne. ()
Pierre Mondy jako Napoleon. Zpočátku jsem si na něj nemohl zvyknout, pořád jsem viděl jeho figuru hlavně z příběhů Sedmé roty nebo mě připomínal dokonce Funése. Proto jsem nemohl hned přivyknout charakteru jeho komediální tváře, po čase jsem se však do jeho role zažral. Film je hlavně o geniální Napoleonově válečné strategii a dokonalému matení protivníka díky svému lišáctví, mazanosti a předvídavosti. Dějově se snímek odehrává v rozmezí let 1798 - 1805. První půle ukazuje Napoleonovu osobnost v rámci politiky, spory s Velkou Británií, jeho drahé milenky, rodinné vztahy nebo jeho inauguraci na francouzského císaře. Druhá půle pak líčí přípravu na bitvu u Slavkova a její průběh, včetně úchvatného manévru, kterým Napoleon na zemi rozpráší a na zamrzlých rybnících utopí obě nepřátelské armády. Historicky se film drží faktů a je věrným popisem událostí Napoleonovy vrcholné éry a mimo desítky dalších postav předvádí spoustu generálů všech soupeřících armád, včetně zkušeného ruského vojevůdce Kutuzova. Velkolepé bitevní scény se střídají se studiovou produkcí, která díky kulisám působí víceméně úsměvně, avšak má svoje kouzlo. Bohužel slabý dabing za moc nestál, dovedl bych si představit, kdyby byl film nadabován v 70. letech naší tehdejší hereckou elitou. To by bylo žrádlo!!! ()
Abel Gance sa rád venoval jednej látke dvakrát, a tak sme sa dočkali dvakrát spracovania filmu Žalujem! a dvakrát Napoleona. Pričom ten prvý Napoleon sa výrazne od toho druhého líši a bohužiaľ je aj lepší. Film z roku 1960 akoby trpel nižším rozpočtom, prvé dve tretiny pôsobia akoby divák sedel v divadle a pri bitke pri Slavkove sme často svedkami exteriérových záberov nakrútených v štúdiu a ani samotná bitka už dnes dych nikomu nevyrazí. Častokrát som sa v nej nevedel predovšetkým vďaka strihu zorientovať. Pokiaľ chcete vidieť skutočný megafilm o Napoleonovi, pozrite si Bondarčukov film Waterloo. Napoleon v podaní Pierrea Mondyho bol po celý čas tak uvrešťaný a rozčúlený, že mi z neho bude týždeň dunieť v hlave. ()
Kostýmní drama plné intrik a zákulisních her, přičemž Napoleon Bonaparte jakoby byl spíše jejich obětí nežli strůjcem. Neboť vojevůdce - malý vzrůstem, leč velký duchem - se v dobách míru projevuje poněkud neuroticky a zbytečně sebou nechává manipulovat. Zato na bitevním poli - mezi svými vojáky, se cítí jako ryba ve vodě. Bohužel jeho schopnosti můžete plně ocenit až v samotném závěru, byť vyobrazená bitva se vyznačuje poněkud chaotickým zpracováním. Její výsledek je historicky doložený, tudíž očekávaný, leč z filmařského hlediska - stejně jako všechny předchozí scény - ne zcela uspokojivý. Slabší 3* ()
Dej stopážou premršteného filmu sa dá rozdeliť na dve polovice. V tej prvej sa riši Napoleon (v celku dobre obsadený) a jeho cesta na francúzsky (samo)dosadený cisársky trón, jeho vzťahy s rodinou, jeho záletníctvo a potom nejaké tie prekáračky s Angličanmi. V druhej polovici je to samotná bitka pri Slavkove. Bitka je to prehnane dlhá a celkom sa aj začudujem, ak ju niekto dokázal dopozerať s plným sústredením. Obsahuje síce veľké davy vojakov a početnú streľbu, odohráva sa však iba v štúdiu (to vlastne celý film), čo nepridáva na atmosfére a akcia veľakrát pozostáva viacmenej iba z toho, že sa z jednej strany štúdia presunie rota vojakov na druhú stranu štúdia. Viac zaujme niekoľko drobných rolí v podaní svetoznámych hercov ako Orson Welles, Jack Palance či Jean Marais. Inak, Napoleon je opäť z pohľadu Francúzov predostrený ako čestný hrdina a vojenský génius, ktorý vraj musel bojovať proti polke Európy, bol k vojne donútený, rovnako ako aj k postu cisára a podobné nacionalistické rozprávky. Historickým reáliám sa tak približuje asi len vojenská stratégia u Slavkovskej bitky. ()
Galerie (10)
Photo © Lux Compagnie Cinématographique de France
![Napoleon - Z filmu - Rossano Brazzi, Claudia Cardinale, Georges Marchal, Martine Carol, Jack Palance, Pierre Mondy](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/160/292/160292657_de0306.jpg)
Reklama