Režie:
Jaromír VaštaScénář:
Jaroslav DietlHrají:
Darek Vostřel, Ludmila Vostrčilová, Iva Janžurová, Jiří Hrzán, Vítězslav Černý, Marta Kubišová, Dáša Neblechová, Helena Blehárová, Karel Černoch (více)VOD (1)
Epizody(9)
-
Křeslo (E01)
-
Muž v redingotu (E02)
-
Miss Diorling (E03)
-
Albrecht z Valdštejna (E04)
-
Loupež století (E05)
-
Rudolf III. na dvoře Leonida I. (E06)
-
Hrabě Monte Christo (E07)
-
Betlém (E08)
-
Dinosaurus (E09)
Obsahy(1)
Muzikálová féerie autora Jaroslava Dietla a Jaromíra Vašty z let 1967- 1968. Pamětníci si na pražského řezníka Rudolfa a jeho rodinu určitě vzpomenou a zaplesají. A ti mladší budou asi přijemně překvapeni tím, jak nápaditě se písničkové pořady mohou také dělat. O řezníku Rudolfovi (Darek Vostřel), který jaksi ve víru všedních dnů ztratil schopnost zasnít se, odpoutat se alespoň na chvíli od běžných starostí a trochu se "rozlétnout". Naštěstí je tu dcera Šárka (Iva Janžurová), která má zřejmě fantazie nadbytek (jak už to v patnácti letech bývá) a s pravou ženskou chytrostí přiměje ke snění i svého otce. A je nutno přiznat, že řezník Rudolf, když se do toho jednou dá, sní opravdu velkoryse... (Česká televize)
(více)Recenze (70)
Řezník Vandas (Darek Vostřel) je strašlivý protiva. Nepřímočarost jeho přízemní, uťápnuté maloměstské paničky (Lída Vostrčilová), je rovněž cosi obludného – jaký to ilustrativní pár. Před 25 lety jsem jejich povahovou vyhraněnost tolik nevnímala – mladý člověk přijímá vše, co je pro něj nové, s otevřeností a zvídavostí. Dnes mě ale oba iritují a stejně tak mě rozčiluje druh servisu, který pan Vandas ve svém řeznictví nabízí (lze-li zde vůbec při jeho ořkikování zákazníků uvažovat v intencích tohoto slova ;) ). Alespoň tak má jeho prostřednictvím generace nepoznamenaná českou formou komunismu příležitost nahlédnout do zákulisí totalitní vývařovny, v níž se spoluutvářela naše soudobá „národní povaha“. Vše křiklavé se však úspěšně rozplývá ve snových fantaziích ústředních hrdinů, kde pro zlobu není místo. Píseň pro Rudolfa III. je středněproudé rodinné melodrama, okořeněné tradičně skvělou Janžurkou v roli úplně vygumované puberťačky a navždy sympatickým Jiřím Hrzánem. Protože jde o televizní entertainment let šedesátých, je v řádu vyšší kvality, než kdyby pocházela z doby dnešní. Svou největší hodnotu má však mimochodem – coby výpověď o Čechách těsně před koncem našich posledních nadějí. Vždy jsem měla nejraději scénu, kde dámy vítají Alexandra Dubčeka, a také Hrzánovo vylepování nápisu určeného ruským vojákům. Vzpomínka na tento seriál se pro mě vlastně stala vzpomínkou na tyto záběry. Proto pro mě bylo po 25 letech překvapením, když jsem zjistila, že tento díl neexistuje, dochovaly se jen útržky, které byly po roce 1989 odvysílány v krátkém úvodu před dílem sedmým. Vryly se mi však do paměti nejvíce. Píseň pro Rudolfa III. je pro mě dnes z velké části právě jimi, a právě ony i dobový kontext se také významně podílí na mém vyšším hodnocení. Přestože jde o seriál kultovní, považuji za vrcholné filmové dědictví této výjimečné epochy jiné tituly. Hudební šlágry jsou však jeho nezpochybnitelnou dortovou třešní. V typické východoevropské setrvačnosti oprašují rozvernou melodiku padesátých let, nabízejí ale i nezaměnitelnou aktuální autorskou poetiku a nestydí se ani za coververze světových hitů (jak by se s tím asi vypořádaly dnešní autorské zákony). Do dnešní chiliastické doby nekompromisně přenášejí bezstarostný optimismus a naladí velmi pozitivně. Až by člověk na chvíli uvěřil, že bez následné normalizace bychom dnes v tak hlubokém úpadku nežili, byť takhle jednoduché to není. ()
V rámci československé televizní tvorby a s přihlédnutím k historickým událostem (srpen 68) obdivuhodný počin. Přesto se mi jednotlivé epizody zdály příliš rozvláčné (na celovečerní stopáž to vážně nebylo) a bavily mě jenom určité fragmenty. Ráda si ale někdy zopakuji například díl třetí (populární zpěváci v rolích učitelů a "Podívej, kvete růže" Helenky Vondráčkové) nebo čtvrtý středověký. ()
Nádherný, neřknu-li přímo blyštící se skvost československé seriálové tvorby. Excelentní Darek Vostřel , můj oblíbený Jiří Hrzáň a široká plejáda českých zpěváků, v některých dílech se objevují i zahraniční interpreti. Jestliže zde někteří označují poslední, vánoční díl za nejlepší, já dávám hlas pro snímek, ve kterém kvinteto Janžurová – Matuška – Hrzáň – Neckář – Hála vyloupí banku. Jo, a Kubišová – hezká jako obrázek... ()
Postavit seriál pouze a jen na zpěvácích a písničkách nemusí být pokaždé fiasko. "Píseň pro Rudolfa III" je toho zářným příkladem. Vtip jednoduše zapadá mezi písničkové výstupy ze zlatého fondu české populární hudby. Objeví se zde spoustu hudebních hvězd té doby (Matuška, Neckář, Kubišová) a někteří i zahraniční (Hughes Aufry). Zazní zde také legendární Modlitba pro Martu, píseň která díky normalizačnímu vedení na dlouhou dobu byla důvodm zákazu činnosti Marty Kubišové. Perla televizní tvorby, která po roce 1968 byla na nezaslouženém dvacetiletém odpočinku. 80%. ()
Řezník, jako Rudol III., skvělý nápad v ještě lepším podání Darka Vostřela, kterému excelentně sekunduje Iva Janžurová coby jeho dcera. Byla to bezpochyby životní role Darka Vostřela, který bohužel už nikdy nedostal takový prostor prokázat svoje kvality. Muzikálový seriál je doslova prošpikován tehdejšími hity, které dodnes nezapadly, a mnohé z písniček jsou dnes již klasikou české populární hudby. Způsob, jak jsou podávány písničky, natočené jako videoklipy, pardon filmové písničky, jenom podtrhují kvality naší tehdejší kinematografie i televizní tvorby. V tomto směru jsme daleko předběhli celý svět. 5*. ()
Galerie (179)
Zajímavosti (42)
- Hercům, kteří již nemohli namluvit své tehdejší role, zapůjčili hlasy tito jejich kolegové: Daniel Rous Darku Vostřelovi, Zbyšek Pantůček Vítězslavu Černému, Rudolf Kubík Zdeňku Najmanovi, Pavla Tomicová Stelle Zázvorkové, Kateřina Seidlová Lídě Vostrčilové. (sator)
- „V písni o hvězdě“, která vypráví o třech králích, kteří hledají spravedlivého člověka, ve chvíli, kdy zpívají „ukažte nám cestu“, kamera na chvilku švenkne po dopravních ukazatelích a je vidět, že jsou všechny přetřené barvou. Zabarvení ukazatelů či jejich odstranění se dělo spontánně po vpádu okupačních jednotek do vlasti, z důvodu, aby vojskům znesnadnili orientaci. (sator)
- V 8. díle "Betlém" přicestuje do Prahy emigrant Bořivoj (Jiří Šašek) z Vídně, avšak vystoupí z vlaku Vindobona, který přijel na hlavní nádraží ze severu, tedy od Berlína. (Ganglion)
Reklama