Režie:
Michael CiminoScénář:
Michael CiminoKamera:
Vilmos ZsigmondHudba:
David MansfieldHrají:
Kris Kristofferson, Christopher Walken, John Hurt, Sam Waterston, Brad Dourif, Isabelle Huppert, Joseph Cotten, Paul Koslo, Jeff Bridges, Geoffrey Lewis (více)Obsahy(2)
Proslulé drama o dobývání Divokého západu a zhroucení přistěhovaleckého snu. Rok 1870. Skupina prominentních studentů absolvuje na Harvardu práva a zdá se, že jim svět leží u nohou… O 20 let později se někteří z nich vydávají z pohodlí města na divoký středozápad Johnson County, kam je žene touha po dobrodružství i úsilí vydobýt si vážené místo v ustavující civilizaci. Střetnutí s realitou však není takové, jak si představovali. Brzy jsou zavlečeni do krutého konfliktu se starousedlíky a evropskými imigranty, což znepokojivě směřuje k hrozbě masové čistky. Během sváru se odehrává bouřlivý milostný trojúhelník mezi maršálem Jamesem Averillem (Kris Kristofferson), bordelmamá Ellou Watsonovou (Isabelle Huppertová) a vymahačem rančerů Nathanem D. Championem (Christopher Walken)... Jeden z největších finančních propadáků dějin soudobé kinematografie natočil Michael Cimino (Thunderbolt a Lightfoot, Lovec jelenů), který epickou freskou 19. století pošramotil svou hvězdnou reputaci a stal se pro Hollywood enfant terrible, podobně jako kdysi jiný megaloman, Erich von Stroheim. Cimino westernovou parafrází na Coppolovu neméně epickou Apokalypsu téměř přivedl ke krachu studio United Artists, když čtyřikrát překročil rozpočet. Natáčení započaté roku 1979 provázely s ohledem na Ciminovo puntičkářství ustavičné přetáčky, překračování denních plánů či opětovné bourání a stavění kolosálních staveb, což se odrazilo na více jak 200 hodinách pořízeného filmového materiálu. Původní sestříhaná pracovní verze představená producentům činila 325 minut, načež byl Cimino nucen snímek sestříhat na 219 minut. Nicméně po prvotních nevalných výsledcích po premiéře roku 1980 Cimino své opus magnum nakonec pro kinodistribuci sestříhal na necelých 150 minut. A tuto verzi Česká televize uvádí, ačkoli v průběhu dalších let vznikly ještě dvě varianty: „radikální“ (219 minut) a restaurovaná režisérská (216 minut). Na počátku 80. let zavrhované drama se postupem času – i díky opětovným znovuuvedením – dočkalo přehodnocení, když začalo být chápáno jako jedno z posledních vrcholných děl dědictví tzv. nového Hollywoodu, které charakterizovalo umění tvůrců Stevena Spielberga, Francise F. Coppoly, Dennise Hoppera, Mikea Nicholse, Roberta Altmana, Martina Scorseseho a dalších. Této nové generaci filmařů bylo od 2. poloviny 60. let umožněno více experimentovat v rámci klasického hollywoodského vyprávění, což se odrazilo na hravé práci s žánry i pokrokovém technickém zpracování. Nebeská brána není výjimkou. Ačkoli rozeznáváme rysy westernového žánru, Nebeskou bránu lze označit také za historický či válečný velkofilm, stejně jako umělecky ztvárněné melodrama. Pedantství Michaela Cimina ve spolupráci s osobitým kameramanem Vilmosem Zsigmondem (McCabe a paní Millerová, Vidiny, Blízká setkání třetího druhu) dovolilo dech beroucím způsobem vykreslit tragický námět začarovaného kruhu, který symbolicky přejímají pohyby kamery, uspořádání aktérů, ale též svícení s výtvarnou kompozicí scény. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (116)
"Michael Cimino upsal kvůli Lovci jelenů svou duši ďáblu. A ten si pro ni právě přišel" (z dobové recenze). A studio upsalo tolik milionů na produkci, že jim v závěru zbylo na jednoho kytaristu. Hodnotit tento film není lehké, ale argument, že v případné 5,5h dlouhé verzi mohl film vypadat lépe, prostě odmítám (viděl jsem director's cut). Nebeská brána chtěla být obří freskou o Západě, jaký skutečně byl - ne plný kovbojů, ale imigrantů, proti kterým se obrátí vlastní americká vláda. A Západ navíc pojímá více tak, jak plyne život, než jak funguje film. Spíše než souvislým příběhem je jakýmsi sledem scének a epizod, které jsou navíc mnohdy zdánlivě zbytečné nebo pro děj téměř nepodstatné. Stejně tak postavy postrádají nějaký větší vývoj, hlubší charakteristiku, spoustě těch vedlejších chybí jakákoli návaznost a smysl a obrovský dav imigrantů (několikrát uslyšíte i češtinu/slovenštinu) vystupuje spíš jako jeden prvek. Dialogy jsou často zcela o ničem a mimo závěrečné bitvy (která v hrubém sestřihu vydala na samostatný celovečerák) se film neskutečně vleče. I Leone je oproti tomu celkem akční. Snímku bohužel chybí nějaká esence, díky které by se nad tyto věci mohl divák zcela povznést, působivosti filmů zmiňovaného režiséra totiž ani zdaleka nedosahuje. Možná i díky jednoduchoučké hudbě. Za co tedy to hodnocení? No, za to, za co režisér především utrácel. Hlavním hrdinou filmu je totiž scéna a to scéna s velkým "S", pro kterou je kinoformát naprostou nezbytností snad v každém druhém záběru. Scéna s neskutečnou výpravou, exteriéry, obrovským komparzem a smyslem pro detail. Scéna, která působí dojmem, že film jí mnohdy dělá jen kulisu nebo vysloveně překáží. V tomto ohledu dotáhl Michael Cimino svůj záměr téměř k naprosté dokonalosti. A až bude někdo zase lamentovat nad komerčností nějakého projektu, tenhle film může sloužit jako příklad, kdy jistý režisér poslal díky své umělecké koncepci ke dnu filmové studio i svou oscarovou kariéru a dost možná uzavřel jednu hollywoodskou kapitolu, ve které měl ještě režisér to hlavní slovo. ()
Typický příklad filmu, který jeho tvůrci přeroste přes hlavu. Jeden z obrovských propadáků, který pohřbil kariéru oskarového Cimina i celé produkční studio. Film samotný je výpravou velkolepý, ale ona 4 hodinová délka, je pro daný příběh i jeho vyprávění, mnohdy smrtící. A to mi rozhodně nevadí ani výpravné a už vůbec ne dlouhé filmy (Tenkrát v Americe zbožňuji). ()
,,BYŤ V TEJTO KRAJINE CHUDOBNÝM JE NEBEZPEČNÉ." __ O ,,Nebeskej bráne" i o jej neslávnej povesti viem roky a možno práve preto som jej sledovanie dlhodobo neriešil, nieto ešte odkladal na vhodnejšiu dobu, aj keď tá nakoniec prišla. Aj tu som najprv musel prejsť istou duchovnou prípravou predtým, než som si film pustil. Celkové rozpoloženie diváka počas sledovania je veľmi dôležité, keďže sa nejedná o oddychové dielo, navyše poznačená obrovským rozsahom. Nad tým, čo Michael Cimino nakrútil by David Lean žasol a John Ford zaplakal. Samozrejme mám k videnému pripomienky, zároveň som uchvátený tým, čo som videl už len pre perfekcionalizmus hraničiaci s Ciminovým bezbrehým velikášstvom, čím je nutné zdôrazniť, že ,,Nebeská brána" je síce zdĺhavá (a pre mainstreamového diváka nevhodná), no na druhej strane nenudí a osobne som si tri a pol hodinový film užíval každým dúškom. V tomto smere treba zdôrazniť, že epickosť dosahuje dielo skôr svojou formou než obsahom a bezpochyby tu tkvie hlavná príčina jeho neúspechu. V režisérskej verzie, kde prvých dvadsať minút tvorí - na prvý pohľad nesúvisiaci - prológ z Harwardu, sa o zápletke dozvieme po štyridsiatich minútach a vyše ďalších dvoch hodín trvá, kým tento v obrysoch jednoduchý príbeh začne spieť do svojho finále. Viem si predstaviť, že pod rukami iného režiséra by vznikol rezký dvojhodinový! western (takže aj zostrihaná 149 minútová verzia by v čomsi presahovala), čím by však prišiel o všetky, často drobné prvky, ktorými je ako celok zaujímavý. Boli by sme ochudobnení o spomínaný prológ a epilóg na lodi (vďaka čomu sa zdôrazňuje tragický ráz života hlavného hrdinu), o tanečnú sekvenciu na korčuliach (slúžiacu na zbúranie dogmy o zaostalosti prisťahovalcov tým, že ukáže, ako sa vedeli zabávať) a možno tiež o to, ako prisťahovalci v noci pred bitkou spievajú ,,Slovenské mamičky", pričom autor hudby David Mansfield zvolil melódiu tejto piesne aj pre scénu oplakávania Christophera Walkena. Lepšej charakterizácii postáv však na ploche svojej gigantickej dĺžky venuje film veľmi málo priestoru a niektoré pasáže mohli skôr padnúť za obeť tomu, ako sa Kristofferson stal zástupcom zákona, Walken lovcom zločincov, aby boli lepšie načrtnuté motivácie postáv. Nakoniec sa prikloním k nižšiemu hodnoteniu kvôli vyššie uvedeným nedostatkom, aby som opantaný zdigitalizovanou blu-ray verziou (ktorejpritom nejde nepodľahnúť) nestratil objektívnosť, jedným dychom však dodávam, že pri ďalšej projekcii dám možno plný počet hviezdičiek. Oscar za výpravu mal miesto ,,Indianu Jonesa" putovať sem, Vilmos Zsigmond mal byť za svoju brilantnú prácu minimálne nominovaný. (454. hodnotenie, 64. komentár k filmu) ()
[DC] Úvodná hodina je dychberúca; z dnešného pohľadu porovnateľná s jazdou na bizónoch z Tanca s vlkmi, či plavbou do Texasu z prvého Red Dead Redemption. Potom to výrazne stratí tempo a - čo je horšie - to ani nezačne rozvíjať postavy. Milostná zápletka je podobná väčšine veľkofilmov od Wings, nedostatočná práca s charaktermi pri tak obsiahlej stopáži, mi zas pripomenula Bertolucciho Novecento. U hlavných postáv by to ešte šlo prehliadnuť (pretože hýbu dejom), pri vedlajších (Dourif, Bridges, Rourke, Hurt?!) ale často nechápete, prečo robia čo robia, alebo prečo tam vlastne sú. Veľa, naozaj veľa vynahradzujú epické davové scény, krásna príroda, hudba, nekonečná modrá obloha. Najlepším (anti)westernom všetkých čias, ale stále s prehľadom ostáva Malý veľký muž. A najlepším Ciminom Rok draka. V kine to ale musí byť fakt zážitok. ()
Nebeská brána nie je to, čo si každý predstavuje pod pojmom western, ide totiž o regulérny historický film bez výraznejších westernových kudrliniek. Pozeráme sa na tú časť dejín USA, ktoré v podstate nerieši žiaden iný film, alebo aspoň som na podobnú záležitosť riešiacu takto vyhrotený spor starousadlíkov s novousadlíkami z "exotických" krajín, ako Nemecko, Poľsko alebo Rusko nenatrafil. Ak nerátam Gangy New Yorku, tam ale, ak si dobre spomínam, nešlo o pozemkové spory. Chvíľu mi trvalo, než som sa naladil na Ciminovu klasickú dramaturgiu, kde musíme byť opäť svedkami nejakých tých dlhých minút na slávnosti a čakať, kedy sa zase bude venovať deju. Čo zákonite vedie k otázke, prečo to musí byť tak dlhé, keď by si samotný príbeh vystačil na obligátnu hodinku trištvrte. Ak sa správne naladíte, tak si asi poviete, že by ste dali aj DC. Ak nie, sotva prežijete aj kinoverziu, tých záberov na nahú Huppert tu totiž nie je až tak veľa. ()
Galerie (93)
Photo © United Artists
![Nebeská brána - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/006/161006471_30456d.jpg)
Zajímavosti (35)
- Nebylo nic neobvyklého, když se během natáčení jeden záběr opakoval i padesátkrát. Jindy se zase celou věčnost vyčkávalo, než se do zorného pole kamery přivleče líbivý mráček. To vše kvůli přehnanému puntičkářství Michaela Ciminoa. (Coldrex)
- Dlhú dobu sa nesprávne tradovalo, že to bolo štúdio United Artists, ktoré stiahlo film z kín po tom, ako získal negatívne ohlasy. V skutočnosti to bol však režisér, ktorý zaslal vedeniu filmového štúdia list so žiadosťou o stiahnutie a jeho prestrihanie do podoby, ktorá by sa divákom páčila. (sudruh sustruh)
- Pôvodná verzia filmu trvala takmer 5 a pol hodiny. Samotná finálna bitka medzi osadníkmi a najatými zabijakmi trvala údajne tak dlho ako bežný celovečerný film. (sudruh sustruh)
Reklama