Režie:
Michael CiminoScénář:
Michael CiminoKamera:
Vilmos ZsigmondHudba:
David MansfieldHrají:
Kris Kristofferson, Christopher Walken, John Hurt, Sam Waterston, Brad Dourif, Isabelle Huppert, Joseph Cotten, Paul Koslo, Jeff Bridges, Geoffrey Lewis (více)Obsahy(2)
Proslulé drama o dobývání Divokého západu a zhroucení přistěhovaleckého snu. Rok 1870. Skupina prominentních studentů absolvuje na Harvardu práva a zdá se, že jim svět leží u nohou… O 20 let později se někteří z nich vydávají z pohodlí města na divoký středozápad Johnson County, kam je žene touha po dobrodružství i úsilí vydobýt si vážené místo v ustavující civilizaci. Střetnutí s realitou však není takové, jak si představovali. Brzy jsou zavlečeni do krutého konfliktu se starousedlíky a evropskými imigranty, což znepokojivě směřuje k hrozbě masové čistky. Během sváru se odehrává bouřlivý milostný trojúhelník mezi maršálem Jamesem Averillem (Kris Kristofferson), bordelmamá Ellou Watsonovou (Isabelle Huppertová) a vymahačem rančerů Nathanem D. Championem (Christopher Walken)... Jeden z největších finančních propadáků dějin soudobé kinematografie natočil Michael Cimino (Thunderbolt a Lightfoot, Lovec jelenů), který epickou freskou 19. století pošramotil svou hvězdnou reputaci a stal se pro Hollywood enfant terrible, podobně jako kdysi jiný megaloman, Erich von Stroheim. Cimino westernovou parafrází na Coppolovu neméně epickou Apokalypsu téměř přivedl ke krachu studio United Artists, když čtyřikrát překročil rozpočet. Natáčení započaté roku 1979 provázely s ohledem na Ciminovo puntičkářství ustavičné přetáčky, překračování denních plánů či opětovné bourání a stavění kolosálních staveb, což se odrazilo na více jak 200 hodinách pořízeného filmového materiálu. Původní sestříhaná pracovní verze představená producentům činila 325 minut, načež byl Cimino nucen snímek sestříhat na 219 minut. Nicméně po prvotních nevalných výsledcích po premiéře roku 1980 Cimino své opus magnum nakonec pro kinodistribuci sestříhal na necelých 150 minut. A tuto verzi Česká televize uvádí, ačkoli v průběhu dalších let vznikly ještě dvě varianty: „radikální“ (219 minut) a restaurovaná režisérská (216 minut). Na počátku 80. let zavrhované drama se postupem času – i díky opětovným znovuuvedením – dočkalo přehodnocení, když začalo být chápáno jako jedno z posledních vrcholných děl dědictví tzv. nového Hollywoodu, které charakterizovalo umění tvůrců Stevena Spielberga, Francise F. Coppoly, Dennise Hoppera, Mikea Nicholse, Roberta Altmana, Martina Scorseseho a dalších. Této nové generaci filmařů bylo od 2. poloviny 60. let umožněno více experimentovat v rámci klasického hollywoodského vyprávění, což se odrazilo na hravé práci s žánry i pokrokovém technickém zpracování. Nebeská brána není výjimkou. Ačkoli rozeznáváme rysy westernového žánru, Nebeskou bránu lze označit také za historický či válečný velkofilm, stejně jako umělecky ztvárněné melodrama. Pedantství Michaela Cimina ve spolupráci s osobitým kameramanem Vilmosem Zsigmondem (McCabe a paní Millerová, Vidiny, Blízká setkání třetího druhu) dovolilo dech beroucím způsobem vykreslit tragický námět začarovaného kruhu, který symbolicky přejímají pohyby kamery, uspořádání aktérů, ale též svícení s výtvarnou kompozicí scény. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (116)
[DC] Úvodná hodina je dychberúca; z dnešného pohľadu porovnateľná s jazdou na bizónoch z Tanca s vlkmi, či plavbou do Texasu z prvého Red Dead Redemption. Potom to výrazne stratí tempo a - čo je horšie - to ani nezačne rozvíjať postavy. Milostná zápletka je podobná väčšine veľkofilmov od Wings, nedostatočná práca s charaktermi pri tak obsiahlej stopáži, mi zas pripomenula Bertolucciho Novecento. U hlavných postáv by to ešte šlo prehliadnuť (pretože hýbu dejom), pri vedlajších (Dourif, Bridges, Rourke, Hurt?!) ale často nechápete, prečo robia čo robia, alebo prečo tam vlastne sú. Veľa, naozaj veľa vynahradzujú epické davové scény, krásna príroda, hudba, nekonečná modrá obloha. Najlepším (anti)westernom všetkých čias, ale stále s prehľadom ostáva Malý veľký muž. A najlepším Ciminom Rok draka. V kine to ale musí byť fakt zážitok. ()
,,BYŤ V TEJTO KRAJINE CHUDOBNÝM JE NEBEZPEČNÉ." __ O ,,Nebeskej bráne" i o jej neslávnej povesti viem roky a možno práve preto som jej sledovanie dlhodobo neriešil, nieto ešte odkladal na vhodnejšiu dobu, aj keď tá nakoniec prišla. Aj tu som najprv musel prejsť istou duchovnou prípravou predtým, než som si film pustil. Celkové rozpoloženie diváka počas sledovania je veľmi dôležité, keďže sa nejedná o oddychové dielo, navyše poznačená obrovským rozsahom. Nad tým, čo Michael Cimino nakrútil by David Lean žasol a John Ford zaplakal. Samozrejme mám k videnému pripomienky, zároveň som uchvátený tým, čo som videl už len pre perfekcionalizmus hraničiaci s Ciminovým bezbrehým velikášstvom, čím je nutné zdôrazniť, že ,,Nebeská brána" je síce zdĺhavá (a pre mainstreamového diváka nevhodná), no na druhej strane nenudí a osobne som si tri a pol hodinový film užíval každým dúškom. V tomto smere treba zdôrazniť, že epickosť dosahuje dielo skôr svojou formou než obsahom a bezpochyby tu tkvie hlavná príčina jeho neúspechu. V režisérskej verzie, kde prvých dvadsať minút tvorí - na prvý pohľad nesúvisiaci - prológ z Harwardu, sa o zápletke dozvieme po štyridsiatich minútach a vyše ďalších dvoch hodín trvá, kým tento v obrysoch jednoduchý príbeh začne spieť do svojho finále. Viem si predstaviť, že pod rukami iného režiséra by vznikol rezký dvojhodinový! western (takže aj zostrihaná 149 minútová verzia by v čomsi presahovala), čím by však prišiel o všetky, často drobné prvky, ktorými je ako celok zaujímavý. Boli by sme ochudobnení o spomínaný prológ a epilóg na lodi (vďaka čomu sa zdôrazňuje tragický ráz života hlavného hrdinu), o tanečnú sekvenciu na korčuliach (slúžiacu na zbúranie dogmy o zaostalosti prisťahovalcov tým, že ukáže, ako sa vedeli zabávať) a možno tiež o to, ako prisťahovalci v noci pred bitkou spievajú ,,Slovenské mamičky", pričom autor hudby David Mansfield zvolil melódiu tejto piesne aj pre scénu oplakávania Christophera Walkena. Lepšej charakterizácii postáv však na ploche svojej gigantickej dĺžky venuje film veľmi málo priestoru a niektoré pasáže mohli skôr padnúť za obeť tomu, ako sa Kristofferson stal zástupcom zákona, Walken lovcom zločincov, aby boli lepšie načrtnuté motivácie postáv. Nakoniec sa prikloním k nižšiemu hodnoteniu kvôli vyššie uvedeným nedostatkom, aby som opantaný zdigitalizovanou blu-ray verziou (ktorejpritom nejde nepodľahnúť) nestratil objektívnosť, jedným dychom však dodávam, že pri ďalšej projekcii dám možno plný počet hviezdičiek. Oscar za výpravu mal miesto ,,Indianu Jonesa" putovať sem, Vilmos Zsigmond mal byť za svoju brilantnú prácu minimálne nominovaný. (454. hodnotenie, 64. komentár k filmu) ()
"Michael Cimino upsal kvůli Lovci jelenů svou duši ďáblu. A ten si pro ni právě přišel" (z dobové recenze). A studio upsalo tolik milionů na produkci, že jim v závěru zbylo na jednoho kytaristu. Hodnotit tento film není lehké, ale argument, že v případné 5,5h dlouhé verzi mohl film vypadat lépe, prostě odmítám (viděl jsem director's cut). Nebeská brána chtěla být obří freskou o Západě, jaký skutečně byl - ne plný kovbojů, ale imigrantů, proti kterým se obrátí vlastní americká vláda. A Západ navíc pojímá více tak, jak plyne život, než jak funguje film. Spíše než souvislým příběhem je jakýmsi sledem scének a epizod, které jsou navíc mnohdy zdánlivě zbytečné nebo pro děj téměř nepodstatné. Stejně tak postavy postrádají nějaký větší vývoj, hlubší charakteristiku, spoustě těch vedlejších chybí jakákoli návaznost a smysl a obrovský dav imigrantů (několikrát uslyšíte i češtinu/slovenštinu) vystupuje spíš jako jeden prvek. Dialogy jsou často zcela o ničem a mimo závěrečné bitvy (která v hrubém sestřihu vydala na samostatný celovečerák) se film neskutečně vleče. I Leone je oproti tomu celkem akční. Snímku bohužel chybí nějaká esence, díky které by se nad tyto věci mohl divák zcela povznést, působivosti filmů zmiňovaného režiséra totiž ani zdaleka nedosahuje. Možná i díky jednoduchoučké hudbě. Za co tedy to hodnocení? No, za to, za co režisér především utrácel. Hlavním hrdinou filmu je totiž scéna a to scéna s velkým "S", pro kterou je kinoformát naprostou nezbytností snad v každém druhém záběru. Scéna s neskutečnou výpravou, exteriéry, obrovským komparzem a smyslem pro detail. Scéna, která působí dojmem, že film jí mnohdy dělá jen kulisu nebo vysloveně překáží. V tomto ohledu dotáhl Michael Cimino svůj záměr téměř k naprosté dokonalosti. A až bude někdo zase lamentovat nad komerčností nějakého projektu, tenhle film může sloužit jako příklad, kdy jistý režisér poslal díky své umělecké koncepci ke dnu filmové studio i svou oscarovou kariéru a dost možná uzavřel jednu hollywoodskou kapitolu, ve které měl ještě režisér to hlavní slovo. ()
,,KAŽDÝM DNEM JE JICH VÍC A VÍC. ČEKAJÍ TÝDNY NA UZNÁNÍ NÁROKU NA PŮDU A NEMAJÍ PONĚTÍ, CO JE TAM VENKU ČEKÁ. SEDÍ TADY NA KONCI SVĚTA, MAJÍ HLAD...…“ /// To jsem si tudle řek, že je pomalu na čase, se mrknout na onu největší pohádku, která ve světě propadla. (Ve světě vole. Češi ji maj rádi!) Nejsu dement, takže jsem nečekal žádnou přiblblou rychlou jízdu a příběh, co má spád, spíš rozevlátějšího Lovce jelenů. Výsledek předčil moje očekávání! Věci, který jdou říct za minutu, se tady říkaj půl hodiny. Přistěhovalci, chovatelé dobytka a seznam smrti, plnej přivandrovalců, kteří choděj potají loupat perníček. (Ne, nemoralizuju, jen zjednodušeně konstatuju, aby sme tady nebyli 3a ½ hodiny!) Všude kolem hafo (možná i víc!) komparsu a skvělá (to jako fakt!) výprava. V první hodině se nestane nic (frajer jezdí po kulturáku na bruslích, hraje na housle, všichni plácaj do rytmu, pak vyjedou na plac všichni … no, neutíká to moc rychle…). Dvě hodiny – trochu mi uniká smysl. Chápu, že Kris nechce dopustit vraždění…, ale ZA 2 (slovy dvě) HODINY!? Cimino, ty seš magor! (není vole, magoři jsou ty z toho krachlýho studia…) Vobrazem vyprávět vo ženský, co jede po dvou chlápcích, pouštět moudra, jako že ctnost je kurva bez mozku, a mudrovat o tom, aby i chudí lidé měli co mluvit do budování ,,této“ země? Hodina třetí – konečně se něco děje! TAKŽE: první dvě hodiny Odpad! , zbytek za 3***. A do smrti budu litovat, že jsem nemohl vidět tu 5ti a půl hodinovou verzi (dělám si prdel!). /// NĚKOLIK DŮVODŮ, PROČ MÁ SMYSL FILM VIDĚT: 1.) Mám čas. SPOUSTU ČASU! 2.) Mám spoustu prachů a hledám rejžu, co je dokáže utratit za píčoviny. 3.) Thx za titule ,,mechac163“ a týmu kolem ,,Ženy s polenem“. /// PŘÍBĚH ** HUMOR ne AKCE * NAPĚTÍ * ()
Měl by se film opěvovat jen proto, že jeho tvůrce dosáhl nadlidského perfekcionismu a každý rám zastupuje tu nejrozmáchlejší výpravnou kinematografii? Jestli ano, tak si Nebeská brána zaslouží ne 5, ale rovnou 10 hvězd. Jenže film podléhá i složitějším způsobům komunikace s divákem a já se ne vždy tetelil blahem nad tím, jak bídně vykreslené postavy kroužily tři a půl hodiny na tanečních parketech, po americkém západě a v milostném trojúhelníku, který nemá žádný emocionální základ. Motiv kruhu, v němž se celou dobu bloudí (v průběhu závěrečné bitvy i doslovně), vytváří neopakovatelně pocitový antiwestern o rozkladu amerického snu a slepém putování za lepší budoucností, v němž Cimino suverénně prokázal nehynoucí sílu obrazového 'Leanovského' vyjadřování - často jsem byl upřímně uchvácen složitou strukturou životem bující mizanscény či nasvícením a rámováním statických záběrů. Nebeská brána je umělecké dílo, které ale vyvolává asi takovou diváckou odezvu jako předražené obrazy v galerii - jste na ně po nějakém čase naštvaní, že je nemůžete mít a sáhnout si na ně. Jakkoli je tedy ve filmu spousta pasáží, které si zaslouží zarámovat a vložit do trezoru, zároveň obsahuje i plno scén, které nedávají valný smysl a jsou tak dlouhé, že i v té galerii by jim před jejich skončením zhasli a zavřeli. A jakkoli je Nebeská brána skutečně pozoruhodný a zřejmě poslední snímek svého druhu, při srovnání s podobně žánrově rozvratným Tenkrát na západě docela paběrkuje. A znovu bych si ji na rozdíl od Leoneho mistrovského díla jen tak nepustil. 75% ()
Galerie (93)
Zajímavosti (35)
- Pri natáčaní bolo použitých celkovo viac než 457km filmu a spracovaných bolo viac ako 304 km filmového materiálu. (sudruh sustruh)
- Počas natáčania vybuchla Allenovi Kellerovi puška. Keď sa rozhodol zažalovať spoločnosť, ktorá požičala zbraň na natáčanie, skutok bol už premlčaný. (sudruh sustruh)
- Kritik Vincent Canby napsal: „Tento snímek je tak absolutní propadák, že byste mohli mít podezření, že pan režisér (Michael Cimino) pro úspěch předchozího filmu (1978) prodal duši ďáblu a že ten si právě přišel dát zaplatit.“ (Zdroj: nytimes.com) (Rakosnicek77)
Reklama