Režie:
Cecil B. DeMilleKamera:
George BarnesHrají:
Charlton Heston, James Stewart, Cornel Wilde, Betty Hutton, Gloria Grahame, Dorothy Lamour, Henry Wilcoxon, Lyle Bettger, Lawrence Tierney, John Ridgely (více)Obsahy(2)
Drama Největší představení na světě (1952) vzniklo v době, kdy cirkus pomalu ztrácel někdejší postavení nejoblíbenější lidové zábavy ve prospěch dalších druhů kulturního vyžití, zejména rychle se rozvíjející televize. Tvůrce nákladných filmových podívaných Cecil B. DeMille chtěl natočit cirkusový snímek už na počátku čtyřicátých let, ale k jeho realizaci došlo až o deset let později v úzké spolupráci s velkou společností Ringling Bros.-Barnum & Bailey Circus. Jak je zdůrazněno v úvodním komentáři, který namluvil sám DeMille, film je oslavou všech, kteří se okolo cirkusu pohybují, nejen artistů, akrobatů či krotitelů, ale celého zázemí, tvořeného stovkami lidí. V popředí barvitého děje stojí několik postav – energický, prací posedlý manažer Braden (Charlton Heston), snažící se zajistit co nejdelší turné, včetně menších štací, lehkomyslný a namyšlený hrazdař Velký Sebastian (Cornel Wilde), jeho konkurentka, ambiciózní trapézistka Holly (Betty Huttonová), „sloní dívka“ Angel (Gloria Grahameová) a klaun Buttons (James Stewart), jenž pod svojí maskou, kterou ani na chvíli neodloží, skrývá hřích z minulosti. Téměř dvouapůlhodinový snímek prokládá melodramatické příběhy hlavních aktérů skutečnými akrobatickými výstupy a chvílemi až polodokumentárním pohledem na cirkusové zákulisí (stavba a bourání stanu). Vrcholnou akční scénou je spektakulární železniční neštěstí v závěru filmu. Hvězdné obsazení ještě doplňují některé známé tváře mezi cirkusovými diváky (mj. Bob Hope a Bing Crosby). Největší představení na světě patřilo k diváckým hitům roku a získalo i několik ocenění, především z pěti nominací dva Oscary (za nejlepší film a původní námět). (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (24)
Jakmile se do toho člověk trošku dostane a přijde na chuť jednotlivým postavám, které jsou napsány tak, že jim na chuť člověk přijde převelice těžko, tak si snímek přeci jen užije. Charaktery postav jsou neuvěřitelně ploché, děj je neskutečně naivní a předvídatelný. Na cirkusovém představení jsem byl jednou v životě. Předpokládám, že dnešní generace má maximálně mlhavou představu o této formě zábavy. Přesto lze v mých očích považovat tuhle reklamu za úspěšnou. Snímek pojednává s neskutečnou láskou o obrovské cirkusové rodinně, kde by za sebe jednotliví členové v dobách krize klidně i dýchali. Občas snímek dokonce zabrnká na dokumentaristickou notu, takže se za těch 152 minut stane divák prakticky cirkusovým odborníkem - teoretikem. Jak už jsem nastínil výše, zpočátku jsem měl se snímkem celkem problém. Čím hlouběji jsem ovšem zaplul do stopáže, tím byl film poutavější a ve výsledku utekl hrozně rychle, což bývá znakem absence nudy. Přimhouřím očka nad otravným kurevníkem Sebastianem, srážkou modelů vláčků, ba dokonce i nad těžkou nadváhou mnoha zúčastněných slečen. Zůstává mi skoro až rozum stát nad realizací celého filmu. Snímek musel být neskutečně časové, finančně i lidsky náročný. Režisér musel být naprostý cirkusový blázen, jinak by mu zdravý rozum v projektu takového rozsahu zajisté zabránil. Z filmu je hrozně cítit, že je primárně určen rodičům s dětmi. Udělat si takový rodinný výlet do kina kolem doby vzniku, kdy Cirkus měl ještě nějaké to jméno, to musel být zážitek takřka na celý život. Já sice nejsem dítě ani rodič, ale něčím si mě snímek přeci jen taky přitáhl na svoji stranu. Ošklivější 4 kusy. ()
Celkem povedené, soupeření Sebastiana (Cornel Wilde) a Holly (Betty Huttonová) muselo skončit nějak špatně. Cirkusové výkony byly dobré, ale nepřesáhly dnešní výkony. Další * strhávám za neúměrnou délku a málo propracovaný konec, který je pro mě dost otevřený a nedokončený. A téměř nic nemůže jinak dobrý film zkazit tolik jako nezvládnutý konec. ()
Jedná obrovská show, kde jedno cirkusové číslo střídá druhé ve spektakulárních záběrech, tato čísla pak postupně vyplňují celkovou stopáž, která je stmelena lidskými příběhy kolem cirkusu, ty jsou pak prezentovány s onou kouzelnou naivitou 50. let. Výborní jsou pak nejen Heston se Stewartem, ale i všichni ostatní zúčastnění, film tak skutečně dostál svému názvu. ()
A další kdysi nesehnatelná oskarovka je za mnou. A můžu říct jen wow! V životě bych nečekal že dvouapůlhodinovému filmu z cirkusu dám pět hvězdiček. Jenže DeMille opravdu připravil "největší představení na světě". Velkolepá záležitost s desítkama klaunů, provazoleců, jezdců, skokanů na hrazdách Vás usadí do židle a přenese do cirkusu. Narozdíl od skutečného cirkusu se ale podíváte i do zákulisí - jednak v dokumentárním stylu můžete vidět stavbu šapitó, rozebírání či převoz, ale i nadšené reakce diváků a samozřejmě pár postav, na které se film zaměřuje. Ředitele Brada, který je neskutečný organizátor a cirkusem žije, jenže nemá čas na snoubenku lítačku Holly. Ta dává přednost lítači Sebastianovi, který ji zblbne hlavu a dokáže vzbudit sounáležitost, kterou s Bradem necítí. A pak je tu klaun Buttons se strašlivým tajemstvím z minulosti a film nabídne i pár nečekaných tragédií a krizí. Přesto se tohle děje jen tak mimoděk, na prvním místě je šou, která optimisticky pokračuje na konci navzdory všemu. Charlton Heston je ve svém prvním známějším filmu skvělý, James Stewart navzdory své slávě nesundá ani na chvíli masku. Drama roku 1952 a já musím uznat, že ten Oskar za nejlepší film je možná i zasloužený. ()
Nemam rad cirkusaky a o to vice me tento film mile prekvapil. Zajimavy pribeh, vyborne artisticke cisla a az reportazni pohled na cestovani mezi mesty a predevsim uzasna vystavba chapiteau a jeho nasledna demontaz. Velmi dobra rezie, slusne herecke vykony a uzasna atmosfera, doslova nasata cirkusem (kde se hrabe serial Cirkus Humberto...). Zaver me ale trochu zklamal (vlakova loupez a nehoda a nasledne predstaveni pod sirym nebem). Asi tvurci chteli dat nejakou optimistictejsi tecku na konec, uz v tak nelehke situaci v jake cirkusy po valce a s nastupem novych lakadel pro lidi byly. ()
Galerie (66)
Zajímavosti (5)
- Jedná se o první snímek, který ve svém životě viděl Steven Spielberg. Na film ho vzal v jeho 4 letech otec, který mu namluvil, že půjdou do cirkusu. (s.e.p.p)
Reklama