Režie:
Ján RoháčScénář:
Jan JílekKamera:
Ivan ŠlapetaHudba:
Luboš FišerHrají:
Slávka Budínová, Jana Šulcová, Rudolf Hrušínský, Antonie Hegerlíková, Jaroslav Moučka, Josef Somr, Václav Lohniský, Věra Tichánková, Jan Skopeček, Jiří Štěpnička, Alena Kreuzmannová, Božena Fixová (více)VOD (1)
Obsahy(1)
V malé vesničce Bohdalov se odehrává tragický příběh osmnáctileté Michaely (J. Šulcová) a její matky Marie (S. Budínová). Jedna je na začátku své životní pouti a druhá prožívá poslední dny života… Další osobou příběhu je František (R. Hrušínský). Ten dělí svou lásku již mnoho let mezi svoji ženu (A. Hegerlíková) a milenku Marii, která je vděčná za každé jeho pohlazení. Když se tajné scházení provalí, žárlivá Františkova žena ukáže, jak se bojuje za manžela. Michaela zpočátku odmítá nadbíhání vesnického neotesaného chlapíka Slávka (J. Štěpnička), kterému ale nakonec podléhá… (Česká televize)
(více)Recenze (48)
Dalsi, prede mnou ukryty klenot z nasi televizni tvorby... Vyborny komentar vypravece Radovana Lukavskeho nas privede do jedne zapadle vesnice, kde je na prvni pohled vse tak, jak ma byt. Vytecne zahrane a dobre natocene. Cela rada velmi dobrych dialogu. Jana Sulcova byla moc hezka holka, neni se cemu divit, ze byla tolik obsazovana. Stepnicka hral neskutecneho idiota.-). Vyborny film. ()
Perfektní ztvárnění krutosti stárnutí, strachu ze samoty a velkých rozhodnutí. Čas omlel všechny hrany, málokdo už dovede stát zpříma a jít za svým. Nic už není černé či bílé, jsou jen odstíny šedi. Těžko volit, když vysvobozujeme ze samoty jednu ženu, zároveň odsuzujeme k beznaději tu, jež opouštíme. Kde hledat viníky lidského zblbnutí? Nemám tušení...90% ()
Je to neveselé, ubolené, pochmúrne, tragické, ale zároveň geniálne zrežírované a zahrané. Prehliadka silných a výrazných žien, nezaujímavých a nerozhodných chlapov. Atypické na dobu vzniku. Janka Roháča si dávam do hladáčiku, viac si ho preskúmam. PS: presne ako píše LiVentura: drsná patologickosť vzťahov. I mne bolo pri sledovaní hodne úzko. ()
Programově ponurý film o mužích charakterově o to slabších, oč silnější jsou tady ženy. Mužská nedostatečnost nespočívá pouze v absenci odvahy a cti, ale také v nedostatku intelektu a citu. Někomu už by se to mohlo (a snad i oprávněně) zdát trochu moc genderově nevyvážené, mně to ale nevadilo, protože jsem se v tom nepoznal. Mám za to, že v době svého vzniku musela Dlouhá bílá nit vyvolat solidní pozdvižení. Podobně "feministické", nebo spíš proženské ladění filmu tehdy jistě nebylo příliš v kurzu. Současným extrémním podobám tohoto hnutí nefandím, v DBN ale uhodili hřebíček na hlavičku, byť při tom poněkud přitlačili na pilku. Většina chlapů by podobnou situaci v opačném gardu (vztah svobodného muže s vdanou ženou) nevydržela snášet měsíce, natož léta. Ano, jde o projekci, v tomto názoru se odrážím já sám, ale vnímám se jako typický představitel drtivé většiny mužů. Dlouhodobé mimomanželské vztahy ženáčů přitom div nepatří k dobrému tónu. ()
Vesnické drama. Příběh jakoby od Sigrid Undsetové, protože hrdinkami jsou ženy, jejímž charakterům nesahají ty mužské ani po kotníky. Za povšimnutí stojí reálie socialistické vesnice (kozín, předseda a účetní stále namol), kde se stále ještě drží některé náboženské zvyklosti, i když povětšinou jen zásluhou několika svíčkových babek (večerní klekání, obřady kolem pohřbu). ()
Galerie (8)
Zajímavosti (1)
- Filmový Bohdalov je vesnice Bedrč u Benešova. Hřbitov je pak v nedalekých Kozmicích. (rakovnik)
Reklama