Režie:
Eric Le HungScénář:
Claude SantelliKamera:
Louis MiailleHudba:
Georges DelerueHrají:
Pascale Audret, Bernard Verley, Martin Růžek, Jan Skopeček, Waldemar Matuška, Josef Hlinomaz, Zora Božinová, Miloš Nedbal, Milivoj Uzelac st. (více)Obsahy(1)
Francouzsko-český film o prokletí lásky a tajemném objevu neviditelnosti na motivy Julese Verna. Příběh začíná v Paříži. Inženýr Marc-Antoine, se chystá na svatbu svého bratra Adriana do Prahy, když tu se kolem něj začínají dít zvláštní věci. Zpívající cikán záhadně zmizí z lodi, tajemný stařec se zjevuje a zase mizí. A právě při jeho hledání inženýr náhodou narazí na tajemného tkalce Viléma Storitze. V zahradě za oknem v jeho domě uvidí krásnou dívku. Vilém tvrdí, že je to jeho nevěsta. A pak, když se inženýr setká se svým bratrem Adrianem, uvidí jeho nástávající, jejíž obličej se mu hluboce vryl do paměti...
Tajemný vynálezce, který vládne zvláštními schopnostmi, sleduje vzdálené výjevy a umí se stát neviditelným, láska dvou mužů k jedné ženě, magická Praha a Verneův svět, předvídající technické vynálezy dneška, to vše vás okouzlí. A ještě jedna dramatická okolnost provází tento film. Jeho kopie byla v době normalizace zničena a tak se v 90. letech podařilo získat kopii francouzskou, kterou nadabovali herci znova. Bohužel ne všichni byli v tu dobu ještě naživu, takže party M. Růžka, J. Hlinomaze a M. Nedbala musely být namluveny jinými herci. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (25)
Patrně to byla alchymistická minulost Prahy, která motivovala tvůrce této adaptace pozdního vědeckofantastického románu Julese Verna, aby do ní přenesli dějiště příběhu, který se původně odehrával v uherském Ragzu. Střízlivě, leč kultivovaně vyprávěný příběh, nepostrádající napětí i humor, tak nabyl přízračnější, tísnivější atmosféry a v souvislosti s různými odkrývanými záhadami mně připomínal spíše než verneovku arbesovské romaneto. Působivé dobrodružství se zrcadly a neviditelností. ()
"Neviditelná žena? To bych moc rád viděl." Baví mě občas narazit na nějaký ten neznámý film a pak se ptát proč vlastně upadl v zapomnění. Ať již je to ztracený klenot nebo ne, věci by ze světa mizet neměly. Čímž se dostáváme k tématu. Vedle H. G. Wellse napsal příběh o neviditelnosti i jeho starší žánrový souputník, sám velký Jules Verne. Oproti anglickému pojetí v tom francouzském nesmí chybět romantické motivy, přesto je příběh poměrně ponurý až trochu hororový a nechybí ani určité zamyšlení nad možnými důsledky neviditelnosti a to jak pro lidskou společnost tak pro psychiku jedince. Znal jsem jeho zpracování v podobě rozhlasové hry, až nedávno jsem zjistil, že existuje i filmové zpracování, a to dokonce z naší vlasti. Z dnešního hlediska je možná málo akční (to neznamená nudný), mně se však líbilo sledovat starou Prahu (kam byl oproti předloze přenesen děj z Uher, což s ohledem na některé reálie ve filmu nedává úplně smysl, na druhou stranu právě ta stará Praha hodně pomáhá atmosféře) a herce v dobových rolích. A i když nelze nevidět určitou naivitu příběhu, tak myšlenka plynoucí ze závěru, že příroda nakonec dokáže věci vyřešit přirozeně (a co má být přirozenějšího než mateřství) je silná. Ještě poznámka k té akčnosti. Na to, že jde o televizní film z roku 1967, tak trikaři zaslouží maximální uznání za šermířskou scénu s neviditelným protivníkem, myslím že dnes by bez pomoci počítačů už jen málokdo něco podobného dokázal. Závěr: ten film rozhodně nezaslouží zapomnění. P. S. V 60. byl Matuška opravdu všude :) Film k vidění zde: https://www.youtube.com/watch?v=SNSbHJwBrLc ()
Jednu * v hodnocení nutno připsat na konto nostalgie, ale vůbec to není, s ohledem na to, že jde o "lacinou" televizní produkci, špatná adaptace jednoho z méně známých Vernových románů. Popravdě řečeno, je lepší než ten román (a není to jen tím, že přesouvá děj z Uher do Prahy). Při dávném sledování tohoto dílka (na famózním TV přístroji Mánes) jsem se dost bál, ale i nyní se mi líbí ta mysteriózní atmosféra. Pěkné pokoukáníčko na deštivé nedělní odopledne. ()
Tento téměř zapomenutý televizní film je zfilmován poutavě a dokáže vtáhnout do děje. V čem spočívá jeho atraktivita? Tedy v tom, že jsem se opět rád nechal přenést zdařilým příběhem do poloviny 18. století vědeckofantastických tajemství, které umí bezesporu tento televizní film navodit. Psát o J. Verne jakožto o fantastickém spisovateli je myslím úplně nadbytečné. Mohu bez obav doporučit každému, kdo má rád tohoto francouzského literáta. ()
Francouzská televize hlavně v 60.a 70.letech točila jednu adaptaci Julese Vernea za druhou, a tato je pro českého diváka rozhodně nejzajímavější. Filmový děj se totiž odehrává v Praze, a pozorný divák jistě pozná hned několik známých míst, oprýskaných a sešlých - např. trojský zámeček, Ungelt či interiéry Sv.Mikuláše na Malé straně. Film se i přes celkem velké využití exteriérových lokací a občas dynamickou kameru nezbavil nádechu statické televizní inscenace. Francouzi z Vernea neberou akci jako Američané, ani dětské okouzlení jako Zeman - točí ho civilně, až stroze. To je při takřka dvouhodinové stopáži docela náročná podívaná. Jako nejzapomenutější česká verneovka si však pozornost zaslouží. ()
Zajímavosti (4)
- Česká televize snímek už považovala za ztracený, naštěstí se našla jedna kopie ve Francii. Proto pozornému posluchači neujde, že došlo k předabování některých postav. Nejspíš musela být vytvořena nová česká zvuková stopa. (sator)
- Na filmu spolupracoval pod pseudonymem Johann Zark architekt Jan Zázvorka, bratr herečky Stelly Zázvorkové. (M.B)
- Martin Růžek (Hermann) byl předabován Dalimilem Klapkou. (bomber7)
Reklama