Režie:
John CromwellKamera:
Carl E. GuthrieHudba:
Max SteinerHrají:
Eleanor Parker, Agnes Moorehead, Ellen Corby, Hope Emerson, Betty Garde, Jan Sterling, Lee Patrick, Olive Deering, Jane Darwell, Gertrude Michael, Nita Talbot (více)Obsahy(1)
Devatenáctiletá Marie Allen skončí v ženské věznici za ozbrojenou loupež, do které byla vmanipulována manželem, zabitým při činu. Máme zde hodnou ředitelku, která neúspěšně bojuje o prostředky na zlepšení věznice a zároveň se snaží zbavit sadistické bachařky. Ta prosperuje z prostředků bohatších vězenkyň, které si u ní kupují lepší zacházení. Marie se ve vězení sledem událostí mění z nevinné dívky na někoho, kým se stát nechtěla a hlavně neměla. Scenáristka Virginia Kellogg se kvůli výzkumu pro film nechala zavřít do vězení, čerpala tedy z vlastních zkušeností. (Ben Nevis)
(více)Videa (1)
Recenze (24)
Zapomenutá perla, chtělo by se skoro říct. Největší kvalitou jsou herecké výkony, tohle nejsou žádné hollywoodské hezké ksichtíky , které se nedopatřením ocitly ve vězení, tohle jsou pořádný cynický ženský od rány zocelené životem (o to silnější je ve filmu jeden krásný, upřímný a naprosto uvěřitelný okamžik, kdy se vězenkyně změní na malé nevinné holčičiky). Eleanor Parker na začátku připomíná mladou Cybill Shepherd, vystrašená holčička, neviňátko. V závěru je to další ostřílená baba (ta změna hlasu!), která se směle může rovnat těm nejdrsnějším ženským noirovým ikonám a la Claire Trevor. Nevzpomínám si kdy napsoled jsem v takhle starém filmu viděl tak působivou přeměnu charakteru, nominace pro Eeanor Parker je určitě na místě a mě zaujala natolik, že očíhnu i nějaké její jiné filmy. "You can´t lick the system" - 90% ()
Až na pár záběrů bych Caged nikdy neoznačil jako Noir. Nicméně drama je to výtečné a když se tak zamyslím, nejde mi na mysl žádný film, který by se Caged alespoň vzdáleně podobal. Z hlediska dneška si dovedu představit mnohem drsnější chování, jak vězeňkyň, tak především prudivé dozorkyně, ale v rámci 50ých let je to asi přesně to, co muselo na diváky silně působit. Dobré. 7/10 ()
Film si ocenění za herecké výkony zaslouží, ale Vykoupení z věznice Shawshank to není. Sledujeme proměnu hlavní hrdinky z nezkušené dívky, která ví, co je dobré a co je špatné, na cynickou potvoru, která by neváhala zabít. A z každého záběru čouhá, kdo za to může. Podle mne je tam té kritiky systému až moc. Vězni se v roce 1950 v USA rozhodně neměli jako prasata v žitě. ()
Dokonalá premena charakteru mladučkej ženy vo väzení je alfou a omegou celého filmu. Že obe polohy Eleanor Parker zvládla na výbornú, o tom niet pochýb a jej herecké kreácie sú ozdobou. Zdanlivo jednoduchý príbeh má v sebe neopakovateľné čaro reality, je vyrozprávaný sugestívnym spôsobom a tým sa dostáva bližšie k divákovi. S hudbou Max Steiner šetrí, ale keď zaznie, je to nádhera. ()
Dlouho mi trvalo než jsem se do toho filmu dostal a pochopil, co je hlavním cílem tohoto filmu. Ze začátku jsem měl nepříjemný pocit, že film chce ukázat, že za všechno zlo, co se kdy ženskejm stalo můžou jen chlapi. Nakonec jsem díky bohu zjistil, že jsem se spletl a že hlavní myšlenkou filmu bylo ukázat přeměnu charakteru a to se dosti sugestivním způsobem povedlo, takže musím jít s hodnocením nahoru. ()
Galerie (17)
Photo © Warner Bros.
![V kleci - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/162/848/162848731_175c96.jpg)
Zajímavosti (2)
- Za cieľom uskutočniť výskum pre film sa Virginia Kellogg nechala zavrieť do väzenia. To, čo spísala, sa viac ako na scenár podobalo na zborník všetkého, čo zažila vo väzení. Scenáristi z Warner Bros. potom na základe toho spravili scenár. (Scevola)
- Vo filme sa objavil ranný príklad umiestňovania produktov, a to konkrétne na Snickers, Mason Mints a Life-Savers, ktoré sú jasne viditeľné, keď Harper (Hope Emerson) otvára zásuvku vo svojej izbe. (Scevola)
Reklama