Režie:
David CronenbergScénář:
David CronenbergKamera:
Peter SuschitzkyHudba:
Howard ShoreHrají:
Jennifer Jason Leigh, Jude Law, Ian Holm, Willem Dafoe, Don McKellar, Callum Keith Rennie, Christopher Eccleston, Sarah Polley, Kris Lemche, Vik Sahay (více)VOD (2)
Obsahy(1)
Hra nebo skutečnost? Kde končí jedno a začíná druhé? Kanadský thriller z budoucnosti možná nepříliš vzdálené. Allegra Gellerová, jedna z nejlepších počítačových programátorek blízké budoucnosti, se osobně účastní testování své úplně nové hry, zvané eXistenZ, s testovací skupinou. Tyto hry nové generace však potřebují tzv. bioport, neboli port zavedený do lidského těla. Hra se pak napojuje přímo na nervový systém hráče a zavádí ho do světů nejdivočejší fantazie. Při nahrávání nové hry do portů testovací skupiny je však Allegra Gellerová fyzicky napadena, nahrávání je přerušeno a systém poškozen. S pomocí pověřeného průvodce Teda Pikula se jí podaří uniknout, pronásledovatelé z konkurenční firmy jsou jim však v patách a navíc je unikátní virtuální systém nové hry téměř zničen. Jediná cesta, jak jej zachránit, je hrát hru s přítelem. Ted Pikul však nemá zaveden bioport...
Nový opus kontroverzního kanadského režiséra Davida Cronenberga s nečekanou pointou je tentokrát polemikou o hranicích virtuální a skutečné reality se všemi pocitovými a morálními důsledky pobytu člověka v nich. Téma filmu je vyjádřeno už v samotném schematu filmu, v němž je tato hranice téměř popřena volnými přechody mezi realitami, což postavy samé i diváka udržuje v neustálé nejistotě o tom, kde jsou a s kým vlastně mluví. Výprava Cronenbergova filmu nijak nezaostává za esteticky bizarním světem ostatních jeho filmů, ovšem ani za fantazií některých již dnes známých počítačových prostorů. Film získal Stříbrného medvěda na MFF v Berlíně 1999 za Mimořádný umělecký přínos a v témže roce Cenu stříbrného vřískotu na Festivalu fantastických filmů v Amsterodamu. O rok později získal kanadskou výroční filmovou cenu Genie za střih.
(Česká televize)
Videa (2)
Recenze (439)
Namet je fajn, avsak scenar, konkretne zaciatok celeho pribehu proste nefunguje. Celych prvych dvadsat minut sa postavy snazia vysvetlit, o com to vlastne ten Cronenbergov vymysel je, a to velmi nezazivnym sposobom. Naviac, dvaja hlavny protagonisti mi pripadali, ze sa s Cronenbergovym pribehom proste neszili, priam akoby ani sami netusili, o com vlastne rozpravaju. Cest preto Wiilemovi Dafoe, ktory do filmu vniesol ten spravny naboj. Skoda ze ostatny herci nedokazali zapasovat do nametu ako on. Tak ci tak, od polovice filmu to nastastie cele zacalo fungovat a aj ked ma film nicim neprekvapil (zaverecna pointa uz vobec nie), velmi slusne som sa bavil. Skoda toho rozjazdu a nie celkom presvedcivych ustrednych postav. Kazdopadne je to Cronenberg a nielen pre jeho fanusikov (tych jeho stavnatych uchylnosti je tu pozehnane) to moze byt zaujimavy zazitok. (6.5/10) ()
Vcelku zajímavá sci-fi tématika o jakýchsi virtuálních herních světech, ale to zpracování, to zpracování... Fakt mi to přišlo místy hrozně přiblble natočený s celou řadou takových divných momentů, co to prostě kazily. I ta storka byla taková divná. Takže dvě hvězdy za nápad, ten zbytek stál za prd. 50% ()
Vizionářský sci-fi film Davida Cronenberga, už to samo o sobě je žánrové vymezení. Režisér zaplňuje film svými příznakovými bizarnostmi (střelná zbraň sestavená z koster vodních živočichů a zubní protézy), opět typicky pro jeho tvorbu (viz třeba Crash) hledá nové rozměry erotického pudu (orální sex v oblasti bioportu, sám bioport coby primární sexuální znak...) a erotické se záměrně mísí s (alespoň pro někoho) nechutným či minimálně neobvyklým, Cronenberg stimuluje v podvědomí diváka paranoické podhoubí, ale především poukazuje na arbitrárnost realit a vizionářsky hledá hypotetická nebezpečí plynoucí z vývoje počítačových her a prolínání virtuální a skutečné reality... A možná, že jako všechny filmy Davida Cronenberga, i eXistenZ především symbolicky odráží nejednoznačnost současnosti, zahlceni informacemi stále ještě nevíme, kdo a proč tu jsme... Podobné filmy: Matrix, Třinácté patro, Animatrix, Videodrome ()
Cronenberg ve své největší parádě!! Film jsem viděl až teď, takže po všech dílech Matrixu a filmů podobných témat. Na Cronenberga jsem si nikdy nedokázal udělat nějaký ucelený názor, ovšem nejmíň polovina jeho známých filmů jsou prostě neuvěřitelné. "eXistenZ" patří rozhodně k nim, film mě vtáhl a dostal okamžitě od začátku. Atmosféra, prostředí, výtvarná stránka, úžasné herecké výkony dvojice hrdinů Leigh a Law!!! Prostě naprostý herecký a filmový sci-fi koncert, okořeněný tradičními Cronenbergovými nechutnostmi, brutalitkami a jeho snad i úchylkou zobrazovat propojení živých a mrtvých tkání a živočichů, tvorů a podobných potvor a metamorfóz... Film mi přišel jako taková nová verze úžasného Cronenbergova "Videodromu", kde se ovšem divák ke konci filmu již naprosto ztrácí. Tady tomu tak u mě právě nebylo, Cronenberg drží laťku svého halucinogenního světa a reality v podstatě dobře na uzdě. Celý film mi přišel někde v hranicích filmů "Total Reccal", "Videodrome" a "Matrix 1". Úžasný snímek, ale bohužel mě trochu zklamal závěr filmu. Pro mě příliš předvídatelný (asi s ohledem na dobu shlédnutí) a málo šokující, během filmu jsem stále čekal větší pecku. Proto to není za plný počet. /80%/ ()
"Tu hru máš hrát, abys zjistil, proč ji hraješ." Zatím mi na žádný benzínce nenainstalovali bioport do páteře, takže jsem si Existenz nemohl úplně vychutnat. Nicméně byla to slušná jízda, která se hned rozjela a nebýt několika zaseklejch herních postav, tak bych se mezi realitou a hrou ztrácel ještě víc. Takhle jsem našel pár záchytnejch bodů, ale většinou jsem stejně tápal a ptal jsem se stejně blbě jako ten asiat na konci. Přesto mě to bavilo, poprvé jsem potkal žabomlokoještěrku, zažil jsem operaci herní konzole a ještě mi byla nabídnuta skvělá výmluva pro případ, že jsem přistižen při lízání nevhodných partií slečny: "To jsem nebyl já. To byla moje postava." ()
Galerie (58)
Zajímavosti (10)
- Film je výrazne inšpirovaný dielom legendárneho sci-fi spisovateľa Philipa K. Dicka, ktorý sa vo svojej tvorbe zaoberal najmä pravou povahou reality. eXistenZ sa do veľkej miery inšpiruje jeho románom "Tri stigmy Palmera Eldritcha", v ktorom však vrstvenie realít nebolo rámcované hrou, ale špeciálnymi drogami. (tomashrabek)
- Dvaja z producentov filmu sú Maďari, preto nemusí byť náhodou veľkosť písmen v jeho názve. Medzi veľkými X a Z vzniká slovo "isten", čo po maďarsky znamená "boh". (tomashrabek)
- V úvodnej scéne, kde sa predstavuje hra "eXistenZ", prichádza do miestnosti oneskorenec, ktorý má v pláne spáchať na autorku hry atentát. Na jeho identifikačnej karte, ktorú si necháva oskenovať, sa na spodku nachádza riadok textu, ktorý je písaný v starovekej babylončine. (tomashrabek)
Reklama