Režie:
Ronald NeameScénář:
Jay Presson AllenKamera:
Ted MooreHudba:
Rod McKuenHrají:
Maggie Smith, Pamela Franklin, Gordon Jackson, Celia Johnson, Diane Grayson, Robert Stephens, Jane Carr, Molly Weir, Rona Anderson, Helen Worth, Ann Way (více)Obsahy(1)
Nekonvenční slečna Jean Brodieová, která je podle svého názoru v "nejlepších letech", si získala své studentky i značnou část pedagogického sboru, v němž má dva milence: naivního, ale milého učitele hudební výchovy Lowthera a cynického výtvarníka Lloyda. Na začátku filmu je Jean představena jako dokonalá pedagožka oddaná svým studentkám, ale postupně se odhalují její stinné stránky. Kromě toho, že vliv na své žačky trochu využívá, je tu ještě věc poněkud závažnějšího charakteru. Píše se totiž rok 1932 a Jean obdivuje fašisty Mussoliniho a Franca. Jak v jednom momentě filmu poznamená Lowther, Jean nerozumí politice, jen si idealizuje obraz vůdce. To by vcelku nevadilo, kdyby své žačky nevedla ke stejnému způsobu myšlení. Její přesvědčení o vlastní neotřesitelné pravdě však bude podrobeno tvrdým zkouškám. Při konfrontaci s milenci i žačkami se bude muset podívat na svůj život z jiného úhlu a nahlédnout, jakým směrem se vlastně ubírá. Vynikající snímek ze školního prostředí. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (44)
...pravda je, že ses vyspala s umělcem, ale zděsilo Tě vzbudit se vedle chlapa...proč musíte být vždycky tak teatrální ? jste tak příšerně směšná ženská...všechny moje žačky jsou creme de la creme...dejte mi děvče ve vnímavém věku a je moje na celý život...AKÁ JE ZANEDBATEĽNE TENKÁ HRANICA MEDZI OSOBITOSŤOU A TRÁPNOSŤOU, MISS JEAN BRODIE ! ()
Podobně jako kariéru Angely Lansbury je nutno dělit na "co bylo před Jessicou Fletcher a skoro nikdo nezná a přitom je v jejím hereckém rejstříku mnohem povedenější", a co bylo po ní, u Maggie Smith to bude v případě Harryho Hrnčíře podobné. The Prime of Miss Jean Brodie je film na povrchu veselý, do hloubky ale spíš smutný, hodně barevný (v detailech na obličeje a gardenparty snad až přesaturovaný), krásně melodický a pedagogicko rozborný, a s velmi milou erotickou třešničkou v podobě sotva dospělé Pamely Franklin. Tvůrcům se vůbec podařil kousek, kdy Brodinina děvčata před kamerou za necelé dvě hodiny o několik let zestárla. K obsahu bych jenom zmínil, že vztah hlavní postavy s učitelem hudby Gordonem Lowtherem je spíše platonický. Mimochodem, Gordona Lowthera si zahrál nám všem známý Gordon "Profesionál George Cowley" Jackson, a jeho přítomnost je ze všech složek ve filmu nejmilejší, dobře mu sekundoval ještě bohémský malíř a plodič dětí Robert Stephens. Zajímalo by mě, jestli skvělý zpěv Gordona Jacksona je jeho vlastním. ()
Tak jako je u mě zvykem i v tomto případě si dovolím projevit svůj vlastní názor na to, co jsem právě viděl, a pokud s tím bude mít někdo problém, bude pro něj / ni nejjednodušší, když přestane číst a nebude si kvůli mně ničit nervy. Ve třicátých letech minulého století v Británii zjevně stále přetrvávala takzvaná viktoriánská morálka (která je velmi podobná té maloměšťácké a je mi z duše protivná), takže jsem si neortodoxní učitelku zpočátku vcelku oblíbil, i když to z její strany několikrát nemile zaskřípalo. S postupem času se ale stále jasněji ukazovalo, proč jsou nutné osnovy pro školní výuku. Netvrdím, že by učitelé neměli mít svůj názor na věc, svůj politický nebo náboženský příklon by si ale neměli ventilovat na těch snadno ovlivnitelných (zvlášť když jsou sami tito učitelé v některých případech sami snadno ovlivnitelní kdejakým žvástem z internetu; tuto větu už pochopitelně nevztahuji k době, v níž se odehrává děj snímku ani k době jeho vzniku). Původně jsem chtěl hodnotit třemi kousky, protože jsem měl pocit, že je to všechno jaksi rozhárané a že tvůrci otevřeli víc zápletek, než bylo potřeba, ale nakonec u mě převládl dojem, že ta trocha diskomfortu stála za to. A navíc mě potěšilo setkání s mladou Maggie Smith a pobavil mě Cowley, kterému se pěkně zapalovala lýtka:-) / Poučení: Obdiv k diktátorům bývá často nakažlivý. ()
Hlavná myšlienka filmu sa postupne dostáva pod kožu, spočiatku opatrne, pomaly, neskôr prepukne v plnej sile. Slečna Brodieová je sympatická, trochu voľnomyšlienkárska, učiteľka so silným vplyvom medzi študentkami v dievčenskej škole. Jej názory a životný postoj začne byť časom veľmi nebezpečný. Píšu sa tridsiate roky 20 storočia... Maggie Smith v excelentnej hereckej kreácii, typologicky presne vybraná, jej slečna Brodieová je zahraná famózne. ()
U nás neprávem naprosto opomíjený snímek s vpravdě Oscarovým výkonem Maggie Smith se od ostatních pedagogických filmů liší: začíná v podstatě tam, kde většina z nich končí. Nekonvenční slečna Jean Brodieová (která je dle svého názoru v "nejlepších letech" - odtud název) si dávno získala své studentky i značnou část pedagogického sboru, kde má dva milence: naivního, ale milého hudebkáře Lowthera (Gordon Jackson) a zkušeného cynického výtvarkáře (a malíře) Lloyda (Robert Stephens, který byl v době natáčení Maggieiným manželem). V podstatě jediný, s kým bojuje, je upjatá ředitelka. Na začátku filmu je nám Jean prezentována jako dokonalá pedagožka oddaná svým studentkám, ale postupně se nám odhalují její stinné stránky. Kromě toho, že vliv na své žačky tak trochu využívá, je tu ještě jiná věc, poněkud závažnějšího charakteru. Píše se totiž rok 1932 a Jean obdivuje Mussoliniho a Franca. Jak v jednom momentě filmu poznamená Lloyd, Jean nerozumí politice, jen si idealizuje obraz vůdce. To by vcelku nevadilo, kdyby své žačky neinstruovala ve svém stylu. Je naprosto přesvědčená o vlastní pravdě a musí se naučit pár věcí... Tato synopse zdaleka nepostihuje celý film. NEJLEPŠÍ LÉTA SLEČNY jEAN BRODIEOVÉ je film mnohem komplexnější, řeší celou řadu témat života v meziválečném Edinburghu a na místní škole. A Maggie Smith tu podává mistrovský výkon, který si Oscara jednoznačně zasloužil. ()
Galerie (15)
Zajímavosti (4)
- Celosvětová premiéra proběhla 24. února 1969 v Londýně. (ČSFD)
- Během natáčení tohoto filmu se Maggie Smith a Robert Stephens stali manželi. (ČSFD)
- Film je adaptací stejnojmenné předlohy Muriel Spark. (ester_7)
Reklama