Režie:
Klaus HäröKamera:
Jarkko T. LaineHudba:
Tuomas KantelinenHrají:
Topi Majaniemi, Marjaana Maijala, Maria Lundqvist, Michael Nyqvist, Esko Salminen, Aino-Maija Tikkanen, Kari-Pekka Toivonen, Brasse Brännström (více)Obsahy(1)
Finsko-švédské drama v režii Klause Häröa vypráví o osudu malého chlapce, zmítaného válečnými událostmi. Když je Finsko vtaženo do 2. světové války, otec devítiletého Eera narukuje. Slíbí mu sice, že se brzy vrátí, ale netrvá dlouho a z fronty přichází smutná zpráva. Otec padl, chlapcova matka se zhroutí a posílá ho do neutrálního Švédska, kde nehrozí takové nebezpečí. Chlapec to nechápe a přestože ve Švédsku nachází náhradní rodinu, zoufale se mu stýská po domově. Dlouho očekávaný dopis není určen jemu, ale jednoho dne se mu dostane do rukou. Je to však psaní, které nikdy neměl číst. V průběhu rusko-finské války bylo více než 70 000 dětí z Finska evakuováno do Švédska. Film byl natočen podle stejnojmenného románu Heikki Hietamiese, hrají Topi Majeniemi, Marjaana Maijalaová, Maria Lundquistová, Michael Nyquist a Esko Salminen. (oficiální text distributora)
(více)Videa (1)
Recenze (51)
Škoda, že sa celá podstata tejto drámy začne vykresľovať a vyvíjať až po vyše hodinke, v ktorej sa pomerne monotónne vykresľujú len charaktery. Ale tá druhá polovica stojí za to, aj keď ako celok to rozhodne malo na viac. Najviac ale zaujal spôsob retrospektívneho zobrazenia, ktorý je v tomto štýle niečím originálny. 75%. ()
Chlapec mezi dvěma matkami; těžké téma, těžké vyústění. Je lepší mít dvě matky než žádnou. Matky se stávají matkami po složitých cestách, po křivolakých cestách, které se někdy protínají,a někdy od sebe hodně vzdalují - a právě tyto cesty (často jen v dopisech) jsou cestami, po kterých se ubírá tento film. Pozn: Jsou to Matky, na které myslel Goethe? ("FAUST: Die Mütter! Mütter!--'s klingt so wunderlich! / MEPHISTOPHELES: Das ist es auch. Göttinnen, ungekannt Euch Sterblichen, von uns nicht gern genannt. Nach ihrer Wohnung magst ins Tiefste schürfen; Du selbst bist schuld, daß ihrer wir bedürfen. - FAUST: Matky! Matky! - zní to tak podivně! MEPHISTOPHELES: A takové to také je. Bohyně, neznámé vám smrtelníkům, my neradi je vyzýváme. Do propasti hlubin bys za nimi musel; ty sám jsi vinen, tím že je potřebujeme"). Nejspíš ne. Kristi a Signe jsou matky pozemní, nikoli podzemní, příliš ordinérní na to, aby mohly být bohyně. ()
Patrně jen válka píše příběhy, které by se za normálního běhu života těžko přihodily... mezi nimi má své místo i tahle dvoumatková záležitost, ze které si malý Eera odnáší celoživotní dilema - která z nich byla ta pravá? Ačkoli se bez krabice s kapesníky dá jen těžko obejít, plnohodnotnému ponoru brání nešikovná skladba časových přeskoků, která nechává emoce vyprchat dřív, než mohou plně zasáhnout. ()
Moje matka je velka zdimacka divakovych citu. Film vsak jakousi cistotou oplyvajici umi zaujmout a strhnout pozornost. Vyborne herecke vykony, hlavne Maria Lundqvist byla perfektni. Dobre vykreslene charaktery postav, hezke obrazky a hudba. Namet na hrane kyce, svym zpracovanim jde ale o silny filmovy zazitek. ()
Několik tisíc dětí je z Rusy bombardovaného Finska posláno do sousedního neutrálního Švédska. Tam na ně čeká buď dočasný pobyt v náhradních rodinách nebo dětský domov. Mezi nimi je i devítiletý hlavní hrdina filmu Eero. Ocitá se na švédském venkově v osudem těžce stíhané rodině.Po počátečních rozpačitých reakcích, především ze strany náhradní švédské "maminky" Stige, vznikne mezi oběma velmi silné citové pouto. Možná silnější než Eero chová ke své skutečné matce... Velmi citlivě natočený snímek, nádherná severská krajina, výborná hudba. ()
Reklama