Režie:
Terrence MalickScénář:
Terrence MalickKamera:
Emmanuel LubezkiHudba:
James HornerHrají:
Colin Farrell, Q'orianka Kilcher, Christopher Plummer, Christian Bale, August Schellenberg, Wes Studi, David Thewlis, Yorick van Wageningen (více)Obsahy(2)
Roku 1607 připlouvá do Nového světa ke břehům Virginie anglická loď. Na její palubě se nachází spoutaný kapitán John Smith (C. Farrel), který má být krátce po přistání popraven za pokus o vzpouru. Je však velitelem výpravy, kapitánem Christopherem Newportem (C. Plummer) omilostněn a pověřen navázáním kontaktů s místními domorodci a získáním zásob pro nadcházející zimu. Na své cestě je zajat a život mu zachrání dcera indiánského náčelníka Pocahontas (Q. Kilcherová). Oba se do sebe zamilují, Smith Pocahontas učí svůj jazyk a ona mu zase ukazuje krásy svého světa. Jejich láska je však ohrožena, když začnou narůstat konflikty mezi nově vzniklou kolonií Jamestownem a indiány, které přerostou v otevřený boj… (Česká televize)
(více)Recenze (641)
Všechno to, co v "The Thin Red Line" fungovalo, tady prostě nefunguje.. Rádoby filozofické voiceovery zní až směšně, dlouhatánské záběry krajiny ubíjí nudou, děj nulový a lyrika přes veškerou snahu překvapivě sterilní, umělá a povrchní.. Malick se tentokrát neuhlídal a nekontrolovaně vplul do hlubokých vod kýče.. ()
Človek by nikdy nepovedal že by sa hranému filmu hodilo pár výchovných disneyovských songov a nejaké to komické prítulné jelienča. Takže všetci tí, ktorí vyrastali na kreslenej waltovej verzii budú film vnímať ako prírodopisný film o brehovych porastoch. Samá tráva samé stromy a sexuálna turistika na kolonizačný spôsob. Kde tu nejaký červenokožec zaškrieka, ale aj tak je umlčaný najlepším tovarom na výmenný obchod - pušným prachom (samozrejme s prísadou olovenej guľky). Kľudne môžeme dve hodiny polemizovať o "civilizovanosti" národov. Ja som však videl malickovu (takmer) trojhodinovku, a to bolo už trocha moc. Kto hľadá umenie či režisérsky fištrón v záberoch na rieku toho čaká nejeden vizuálny orgazmus. Ja som sa nudil. ()
Nezaujímavé,pomalé, nudné...mám radšej animovanú Pocahontas...ale herci sú skvelí ako aj zobrazenie prírody a krás... ()
Nový svět je světem objevování, tak jako divák odhaluje / poznává obrazové kvality filmu, je tato činnost reflektována v Malickově impresionistickém panoramatu. Jinak řečeno - je obrazovou učebnicí poznávání, jejíž vztah je znázorněn a upevněn na dvou rovinách – ve vztahu k divákovi a v rámci diegeze. Obě dvě roviny se zároveň střetávají a kooperují. Prvně zmíněný vztah je věcí recepce filmu, zatímco v rámci svébytného světa filmu je objevováním nové země, její kultury, zvyků, způsobu života – a to v obou směrech, jak Pocahontas, tak Smith se učí porozumět nové civilizaci, tomu novému světu, který přirazil ke břehům, respektive který žil na nově objevené půdě. Jejich láska je osou příběhu, středem okolo něhož se vše točí, tak jako otec Pocahontas ji varuje před oním cizím elementem v podobě Smithe, Smith se poté stane nepohodlným u své posádky. Z obou stran je jejich vztah neakcepovatelným. // Co je podstatné – onen minimalisticky (letmé dotyky, pohledy) vyjádřený vztah je spíš vzájemným souzněním, ztělesněným prožíváním, již zmíněným poznáváním sebe sama a přírody, jíž by chtěl Smith porozumět i prostřednictvím Pocahontas. Malickovi hrdinové nežijí, ale prožívají, stejně tak si myslím, že nelze jeho filmy ''jen'' vnímat, ale prožívat jejich krásu. Epika Malickových filmů je zcela podřízena jejich estetice, dějinnost obrazovosti. Jako procházet galerii – v případě Nového světa je to jako být na korábu, plavit se vstříc pevnině a učit se chápat přírodu. Snad jeden z nejpříhodnějších názvů filmu, co jsem zatím viděl. ()
_____ Před chvíli jsem film viděl podruhé a nedá mi to, musím něco říct. I když ani nevím přesně co, nevím, jak popsat tu krásu pouhými slovy. Malick je jednoduše génius a Novým světem posunul filmařské umění o kousíček dál. Je úžasné sledovat, jak jsou všechny filmové aspekty tak dokonale sladěny do jednoho zářicího celku, jak vytvářejí čistotu krásy. Snad ani nemá cenu nad Novým světem nějak uvažovat, přemýšlet o myšlenkovém vyznění díle, co chce autor svým dílem vyjádřit, stačí jen sledovat, sledovat a poslouchat... Nedivím se, že jeden recenzent označil Nový svět za "nejkinematografičtější dílo od dob 2001". Snad si někdo řekne, že na takovéto soudy je příliš brzo, ale já pevně věřím, že Malick a jeho filmy dřív nebo později dosáhnou naplno svého uznání a navždy se zapíšou zlatým písmem do historie filmu. ()
Tesil jsem se na krasnou prirodu, dostalo se mi hnusne stredoveke spiny. Tesil jsem se na poeticke vypraveni, dostalo se mi nekompromisni nudy. Tesil jsem se na dobove epicke bitvy, nedostalo se na ne vubec a tim myslim VUBEC. K tomu me uspavala klasicka snoozefest hudba Jamese Hornera. Tohle Malick proste nevychytal. Jediny zajimavy faktor byla 100% absence umeleho osvetleni a vyuziti vyhradne dostupneho svetla, coz vizualu dodalo na zajimave realisticnosti a syrovosti. A mozna i ta indianka nebyla uplne k zahozeni. 3/10 ()
"Pomyslete na strom, jak roste navzdory svým ranám. I když se zlomí větev, nezastaví se, ale roste dál vstříc světlu." Jo, je nutný to brát jako pomalu plynoucí Malickovu poetickou, melancholickou a filosofickou oslavu lásky (svobody a nejen) se spoustou myšlenek, co sedí a záběry, co krásu týhle volný ideologie nezapřou. Pak vás to, minimálně pokud jste ženy (či romantici) a dvakrát tolik, pokud máte navíc rádi tmavý typy (Farrell, Kilcher), dostane. ()
nevim, kdo to hlásal, ale Malick to natočil: jen to skutečně krásné je pravdivé. ()
Nový svět vznikal bezpochyby s láskou a pečlivostí - kamera, výprava, herecké výkony i hudba jsou naprosto famózní záležitostí. A všechno by mohlo být ještě o třídu lepší na velkém plátně. Zároveň však s přibývající stopáží vyplývá napovrch jeden velký zádrhel, a tím je scénář. V polovině filmu se najednou změní hlavní postava, o které celou dobu film vyprávěl. A naprosto bezdůvodně, neboť sledovat její osudy i nadále by bylo mnohem zajímavější. Film tak s novou hlavní postavou začíná vlastně znovu budovat vše, co již úspěšně jednou zvládnul... Malickovi se to však navíc nedaří ani z poloviny tak dobře, jak se mu to dařilo v první polovině snímku. Závěrečná pasáž z Anglie je pak až neuvěřitelně trapnou podívanou, která jakoby snad ani k filmu nepatřila. Po skvěle hodině a půl přišla půlhodinka procitání ze sna a patnáct minut velkého rozčarování. Jaká škoda! [leden 2007] ()
Sorry,ale režijní styl Terrence Malicka zřejmě není mým šálkem kávy... tenhle film bych stejně jako jeho předešlý a taktéž do nebes vynášený snímek Tenká červená linie označil jedním slovem - NUDA!!! Nesmírně nezáživný film, který ve mě nevzbudil ani minimální emoce, což je u romantického žánru trošku problém, nezachrání to ani herci, nemají totiž co hrát. Všechny postavy jsou neskutečně prázdné a chovají se naprosto nelogicky.. Jednu hvězdičku dávám za překrásnou kameru a solidní hudební doprovod, jinak těžké zklamání... ()
Nudááááá, hroznááá nudááá...všichni tady opěvují Malickovu režii, jeho kameru a já nevim co všechno, ale to bych se na to nemohl koukat jako na film ale jako na jakési "umělecké" dílo...a mě to po všech stránkách přišlo špatné...jasně, lásku se tam snažili vykreslit pěkne a docela se povedlo..ale to rozhodně celý film neutáhne...ani náhodou, slábé 2*...ztráta času, jsou lepší romanťárny ;) ()
Nechajme namiesto Endera tentokrát prehovoriť Tracy Chapman- You were lost and got lucky Came upon the shore Found you were conquering America You spoke of peace But waged a war While you were conquering America There was land to take And people to kill While you were conquering America You served yourself Did God's will While you were conquering America The ghost of Columbus haunts this world 'Cause you're still conquering America The meek won't survive Or inherit the earth 'Cause you're still conquering America ()
Zkuste se podívat na 10 opravdu dobrých indiánských filmů (třeba podle tohoto seznamu: http://www.amazon.com/Good-Indian-Movies-Native-American/lm/2FTZSC0B5WQ9M) a možná vám pak dojde, jak moc špatný je tento. ()
Obrazové orgie v krásné, pozvolna plující romanci. Ale co si budem povídat, konec bych si přál ten pohádkový. ()
Tohle neni film. Je to basen, balada. O lasce, prirode ... v cele jeji krase, divokosti, neuchopitelnosti, sile... a take krutosti a bolesti. Tenhle zazitek si musite zaslouzit, venovat mu vsechny sve smysly, nechat se unaset... a pak ho mozna ocenite. ()
Stylizací podobný film, jako předchozí Tenká červená linie avšak už ne tak zapálený pro věc. Působivost se snímku rozhodně nedá upřít, Malick se vypořádává s původními obyvateli nového světa zcela zkratkovitě, noví osadníci vše berou jako samozřejmost a nedělá se kolem toho žádný humbuk. Tady se kvality nedají upřít. Jiný filmař by na tom postavil děj a kinosály by praskaly ve švech. Příliš mě tady nebere ta všudypřítomná, melancholií opředená romantika a sebepromluvy indiánské dívky. Je to taková filmová báseň, jejíž lehce nakračující děj se táhne po celý čas až do samotného, nijak překvapivého, zakončení. To, co vám v hlavě rozhodně utkví, jsou vyjevené obrazy samotného života původního obyvatelstva a krajiny, jenž je obklopuje. Kamera je fantastická. ***a1/2 ()
Historicky nelze okomentovat, to si zase tvůrci vymysleli blbostí.. ale příběh je moc krásnej. ()
Pokud nejste fanouškem Terrence Mallicka, ihned na tenhle film zapomeňte. Mallick je totiž osobnost, která nemá v současném filmu konkurenci. Ať už si vezmeme jeho tvůrčí intervaly, způsob práce se slavnými herci, či způsob vyprávění, kterým vlastně kašle na diváka. První hodinu filmu jsem byl v sedmém nebi a to díky tomu, že jsem se dočkal přesně toho, co na režisérově práci obdivuji - meditativní tempo, splynutí s přírodu a vnitřní monology postav. Pak ale přišel menší zlom a mně se začalo zdát, jako by se autor začínal opakovat (zvlášť pokud jste viděli jeho Tenkou červenou linii). Stále jsem byl v opojení té snové atmosféry, ale něco tomu chybělo (možná větší soustředění na příběh, Mallicka totiž nezajímá vyprávění, ale pouze samotná atmosféra). Závěrem: Nový svět je především obrazem toho, že filmy se i dnes dají točit jinak. 8/10 ()
Romantický Colin Farrell hraje stejně skvěle jako pragmatický Christian Bale. Jeden z nejkrásnějších snímků, který mě opravdu zasáhl a ještě dlouho se mnou cloumal. Příběhově je to lepší Avatar. ()
Nemám nic proti pohádkám. Naopak, mám je za plnohodnotnou součást kultury. Specifikem pohádek je, že u nich vystupuje zřetelně do popředí jejich funkce: zatímco účelem je bavit, tedy upoutat pozornost, funkcí je poučení. Toto ostatně platí pro všechno umění. Nejnázornější je literárně-dramatické umění, které přímo vybízí k následování (nebo odmítnutí) určitých vzorů. Proto jsou tradiční mýty - národní nebo náboženské - tak významným pilířem kultury. Naopak nejabstraktnější je hudba. V jejím případě se vkrádá namísto informace slovo „pocit“ (i když informatik by zřejmě správně namítl, že pocit je rovněž informace). A skutečně, intenzivní kulturní prožitek je svého druhu objevováním toho, co všechno jsme schopni cítit. Schopnost vnímat, myslet a cítit je lidem dána geneticky, ale jakým směrem a do jaké míry tyto schopnosti rozvíjíme, to je záležitost povýtce kulturní. --- Toto je podle mého soudu nejobecnější měřítko hodnoty každého uměleckého díla. Naivní telenovela nebo sezónní popíkové hity nás pro život vybaví mizerně; informace (pocity) jimi zprostředkované jsou ty nejprimitivnější a člověk s duší takto podvyživenou žije podle toho. V extrémním případě se škála jeho reflexí omezí na dvě polohy: buď je to „kůl“, anebo „totální pičovina“. --- Slaboduchých slátanin je spousta a většinou jim tu jednu hvězdičku dám, ovšem pod jednou podmínkou: nesmějí předstírat, že jsou něčím víc. A Malick dělá právě tohle. Na pozadí líbivých přírodních scenérií nechává aktéry doslova panáčkovat a zamyšleně trousit jakási moudra. Tváří se, že sděluje něco dobrého a důležitého, jenže opak je pravdou. Jsou to halucinace. Divošství není výlupkem ušlechtilosti, není ideálem, rajským stavem lidství. Taková falešná pohádka je pro diváctvo stejně zhoubná jako pro děti břitva. A jestli si myslíte, že hystericky přeháním, pak prosím chvíli postůjte a zamyslete se: nebyl náhodou Pol Potův program šťastné a rovnostářské neindustriální společnosti motivován iluzí nápadně připomínající tu Malickovu? --- ()
Reklama