Režie:
Cecil B. DeMilleKamera:
Loyal GriggsHudba:
Elmer BernsteinHrají:
Charlton Heston, Yul Brynner, Anne Baxter, Edward G. Robinson, Yvonne De Carlo, Debra Paget, John Derek, Cedric Hardwicke, Nina Foch, Martha Scott (více)VOD (4)
Obsahy(2)
Velkoryse pojatý historický snímek hollywoodského režiséra Cecila B. DeMillea vychází z druhé knihy Starého zákona a soustřeďuje se na líčení Mojžíšových osudů. Děj začíná v okamžiku, kdy se malého dítěte, které připlave v košíku po řece, tajně ujímá Bithiah, královna Egypta a přijme je za své. To je pak vychováváno v přepychu a dostane se mu vzdělání. Teprve až v dospělosti Mojžíš zjišťuje, že vlastně patří do jiné společnosti. Procitá z „bohatého snu“ s vědomím, že musí židovskému lidu vrátit svobodu. S pomocí otroků se vzbouří proti nevlastnímu bratrovi faraónovi a kněžím, kteří pevnou mocí ovládají Egypt... Zkušený hollywoodský tvůrce a režisér Cecil B. DeMille, se vrátil k stejnému biblickému tématu již podruhé, první němou verzi natočil v roce 1923. Rozpočet finančně náročného projektu byl v době jeho vzniku mimořádně vysoký, film nakonec stál 13 milionů dolarů. Příběh je ukázán jako strhující dobrodružství, plné víry a vášně, s univerzálně platným poselstvím. Přitažlivost filmu, je kromě tématu, položena na velkolepé výpravě, součástí děje jsou obrovské makety pyramid, vynikající práci kameramanů s barvami a skvělých hereckých výkonech holywoodských hvězd. Postavu Mojžíše ztvárnil Charlton Heston, úlohu faraona hraje Yul Brynner. Kromě toho se natáčení účastnilo asi sedm tisíc statistů, dvojnásobně vysoký počet zvířecích „komparsistů“, dodnes jsou obdivuhodné některé optické triky (zejména obraz odchodu Židů z Egypta, před nimiž se rozestoupí vody Rudého moře). (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (140)
Cecil B. De Mille natočil remake svého stejnojmenného filmu z roku 1923 a překonal sám sebe...... Ocenění: Academy Awards - Oscar ´57 (USA): - Cena za nejlepší speciální efekty. - Nominace na ceny za nejlepší film, nejlepší výpravu a dekorace, nejlepší kameru - barevnou, nejlepší kostýmy, nejlepší střih a nejlepší zvuk. Zlaté Glóby ´57 (USA): Nominace na cenu pro nejlepšího herce (Charlton Heston). ......Scénář : Fredric M. Frank. Kamera : Loyal Griggs. Hrají : Charlton Heston jako Mojžiš nebo Yul Brynner jako Rameses. ()
Na svou dobu epický velkofilm, s mnoha reálnými kulisami a skvělými triky a efekty. Příběh je skvělý, poutavý, v první části sledujeme Mojžíše jako egyptského prince, ve druhé části sledujeme Mojžíše, jako Hebrejce, který vyvede svůj lid z Egypta. Musím také velice pochválit herecké výkony, ty byly opravdu vynikající, na špičkové úrovni. Film měl také povedený soundtrack. Zmínit se musím i o stopáži, která činí necelé 4 hodiny, což vám asi musí přijít jako brutus, ale po zkouknutí vám to tak nepřijde. Příběh vás totiž dokáže tak vtáhnout a zaujmout, že čas ani nevnímáte. Ono po 2 hodinách a 11 minutách je tam pauza, takže si můžete chvilku oddechnout, či zastavit film a pak později zkouknout tu druhou část. Na závěr taková zajímavost, nedávno jsem zhlédl film EXODUS: Bohové a králové z roku 2014 a dost se to podobalo tomuto snímku. Akorát tam to bylo trochu zkrácené, kdežto tady v tom původním filmu se dozvíme úplně vše. ()
Obdivujem všetky veľkovýpravné, myšlienkovo epické snímky, ktoré sa natáčali v minulom storočí v čase, kedy technika ešte nemala také pevné zázemie ako v súčasnosti, či sa jedná o filmy Ben Hur alebo Most cez rieku Kwai. Zo všetkých týchto historických diel vyráža režisérsky perfekcionizmus a osobne ma v tomto biblickom príbehu nadchla scéna rozdvojeného mora alebo neuveriteľný komparz. Jedna vec ma však začína iritovať čím ďalej, tým viac, a to hlavne neskutočne patetická hudba (ktorá dnes v historickom filme vyvoláva úsmev) a teatrálne herecké výkony, hodiace sa skôr na divadelnú scénu než do filmu. Chápem, že v tom období to patrilo k tomu, no ja si ako súčasný rozmaznaný divák občas nemôžem pomôcť. Myslím si, že Biblia má svoje kúzlo a jednoznačne si zaslúži byť interpretovaná, ale neviem si predstaviť, že by vizuálne dokonalý film, Umučenie Krista, mal byť poškvrnený neznesiteľnou melancholickou hudbou alebo afektovanými divadelnými výkonmi z čias minulých :-) ()
Svého času celospolečenská událost. Brána v potaz inflace a vývoj měny, je ´Desatero přikázání´ se svými téměř 900 miliony tržby 5.nejnavštěvovanějším filmem v amer. kinech všech dob (mimochodem na prvních dvou místech je ´Sever proti jihu´ a ´Star Wars´). Bohužel klasik Cecil B.de Mille se asi zapomněl v němé éře. Celý film má jakousi statickou divadelní stylizaci, i při dlouhých scénách se kamera nehne ze stejného místa a nechává herce strojeně odříkávat dialogy, plné nepřirozeného patosu. Po téměř 4 hodinách projekce už tenhle strnulý patos a mizivá režijní invence, která by film trochu osvěžila, začíná být poměrně úmorná. Přesto dávám 4*, snad za tu auru starého svůdně megalomanského Hollywoodu, která celým filmem prostupuje. Ta přehršel špičkových studiových kulis a interiérů skoro až bere dech. A triky? Udělený Oscar za speciální efekty byl, myslím si, zasloužený. Animované zadní projekce, které vypadají velkolepě a vůbec ne nepatřičně (jako bylo v té době obvyklé) a triková sekvence pochodu přes Rudé moře je na svojí dobu naprosto úchvatná a ojedinělá (i dnes působí velmi sugestivně). Vizuální stránce opravdu nejde nic vytknout, ale i vzhledem k přemrštěné stopáži si tenhle epicky pojatý starozákonný „výlet“ podruhé už těžko zopakuji. ()
O známém exodu Židů z egyptského otroctví toho bylo natočeno skutečně mnoho. Se svou troškou do mlýna přispěl i nanimák nesoucí název Princ Egyptský. Ten byl ale natočen spíše pro děti. Ale snímek s Charltonem Hestonem a Yulem Brynnerem patří k tomu nejlepšímu, co jsem na podobné téma viděla. Může za to samozřejmě již zmiňované hvězdné obsazení a velkolepá výprava a všechno co s ní souvisí. Kdybych měla charakterizovat příběh o Mojžíšovi jediným slovem, tak bych použila výraz impozantní. ()
Galerie (230)
Zajímavosti (44)
- Každý rok americký televizní kanál ABC pouští tento film na Velikonoce. (Chatterer)
- Scénář k filmu měl 308 stran. (Chatterer)
- Film si drží niekoľko rekordov. Bol prvým filmom na svete, ktorého rozpočet presiahol 10 miliónov am. dolárov, zároveň bol svojím rozpočtom vo svojej dobe najdrahším filmom na svete. Ako prvý remake sa stal najdrahším filmom na svete po tom, ako bol aj pôvodný film najdrahším filmom na svete v dobe natáčania. V roku 2019 išlo o 8 najziskovejší film všetkých čias, po prepočítaní inflácie zarobil 2 miliardy 356 miliónov am. dolárov. (Raccoon.city)
Reklama