Režie:
Julian JarroldKamera:
Jess HallHudba:
Adrian JohnstonHrají:
Matthew Goode, Ben Whishaw, Hayley Atwell, Emma Thompson, Michael Gambon, Greta Scacchi, Jonathan Cake, Patrick Malahide, Ed Stoppard, Felicity Jones (více)Obsahy(2)
Romantické drama natočené podle klasického románu Evelyna Waugha vypráví o přátelství aristokrata Sebastiana a Charlese, který do světa privilegovaných nepatří, ale zamiluje se do kamarádovy sestry. Hrají Matthew Goode, Ben Whishaw a Hayley Atwellová. Klasický román Evelyna Waugha o zakázané lásce a ztrátě nevinnosti dostal vytříbenou filmovou podobu pod režijní taktovkou Juliana Jarrolda. Příběh začíná v roce 1925 v Oxfordu, kde se Charles Ryder (Matthew Goode), mladík ze střední třídy, spřátelí s šarmantním a provokativním aristokratem Sebastianem Flytem (Ben Whishaw), synem lorda a lady Marchmainových. Charles záhy podlehne svodům kamarádova fascinujícího blahobytného světa a nadšeně přijímá pozvání do velkolepého rodového sídla Brideshead. Sebastian si tu sice užívá radostí života privilegovaných, který je mu dopřán, ale zároveň cítí, že mu něco podstatného v životě schází a okamžiky depresí utápí v alkoholu. Charles, jehož vztah k Sebastianovi je hlubší než běžné přátelství, se zamiluje do krásné Sebastianovy sestry Julie (Hayley Atwellová), ale idylické dny na panství končí s příjezdem lady Marchmainové (Emma Thompsonová). Bigotní katoličce, kterou opustil manžel a žije se svou milenkou Carou (Greta Scacchiová) v Itálii, se totiž ani trochu nezamlouvá synův svobodomyslný život... (oficiální text distributora)
(více)Videa (2)
Recenze (36)
Tvůrcům se tímto filmem téměř podařilo zhmotnit palčivost samu, což na mě skutečně udělalo dojem. Někdo by mohl namítat, že jde o snobsky zpracované snobské téma a ano, v jistém smyslu by měl pravdu. Chtě nechtě ale takováto podoba k britským dobovým dramatům zkrátka patří a jelikož já nedám na takovéto snímky dopustit, těžko mohu v tomto směru něco vytýkat. Nechal jsem se unášet atmosférou, podmanivou hudbou, smutným příběhem plným lásky, zoufalství a nepřejícího osudu... Lhal bych, kdybych tvrdil, že jsem se z některých scén skoro nerozpustil. Jediné, co trochu kazilo velkolepý dojem, byla pokulhávající dynamika a konzistence příběhu - tak trochu houpačkový efekt, chvíli strhující sled událostí, chvíli ticho po pěšině a tak pořád dokola. Patrně to bylo způsobenou delší stopáží, ale na druhou stranu - udělal by Návrat na Brideshead stejný dojem i ve zkráceném provedení? Nejsem si tím příliš jist. ()
Na Návratu na Brideshead se mi líbilo obsazení (mám slabost pro Matthewa Goodea, i Ben Whishaw se sem docela dobře hodil a filmy s Emmou Thompson i v sebemenší roli jsou pro mě vždycky lákavé, snad jen ta Hayley Atwell byla trochu nevýrazná...), exteriéry i krásná sídla ať už v Anglii nebo v Benátkách a taky námět společenských hrátek a etikety v rámci jednotlivých vrstev, v nichž se postavy pohybují (taková moje Forsyteovská úchylka). Ale něco mi v tomhle snímku chybělo. Možná trocha té osudovosti, která Charlese pronásleduje deset let života a dovede ho ke konečnému poznání. Ale filmy jako Pokání se dnes a denně bohužel nevidí. ()
Tak v tomto případě velmi váhám s hodnocením. Předně bych rád podotknul, že nemám příliš v lásce filmy, jako je tento, tedy filmy s velkým procentem šlechticů. Zde to však je od začátku do konce velice příjemný film, jehož dokonalost tkví v jeho chladu a odměřenosti. Já jako divák jsem měl jakýsi odpor k zámku Brideshead ihned, jakmile se objevil v záběru. Z tohoto sídla jako by vyzařoval i skrze televizní obrazovku chlad a odměřenost, a za celou dobu na mě tento zámek ani chvilku nepůsobil nějak lidsky, natož domácky. Ale to byla ta správná cesta, jak mě donutit, abych se do tohoto filmu zakoukal a se zaujetím ho dokoukal až do konce. Ztotožnil jsem se totiž zcela s postojem mladého lorda Sebastiana, který nakonec před tímto zámkem a před jeho a matčiným zničujícím vlivem uprchl do Maroka. Naopak jsem nechápal nadšení Charlese ze zámku Brideshead, ale to bylo evidentně o tom, že toužil patřit do těch nejvyšších společenských vrstev a zámkem i jejich majiteli byl fascinován. Jak je mezi zdejšími komentáři uvedeno, tento film končí s tím, že v divákovi zanechává mnoho nezodpovězených otázek, ale asi je to tak dobře. Ono přece jen bude něco pravdy na tom, že na světě i v každém znás převládá více otázek nežli uspokojivých odpovědí. Každopádně tenhle film mi svou chladnou a odměřenou atmosférou připomněl jiný vynikající film z Nizozemska Pokrevní bratři. Taky se odehrává několik desetiletí zpátky, taky je v hlavní roli rozlehlý dům se zahradou a je to stejně chladné, stejně depresivní, stejně odměřené. A proto nakonec své dilema, jestli udělit čtyři nebo pět hvězd, řeším tím, že stejně jako v případě nizozemského filmu i zde uděluji čtyři hvězdy. Ale film to byl opravdu úžasný a převládá spokojenost. ()
Britsky zdrženlivý mnohoznačný film o lásce a náboženství. 1) Základním znakem filmu je ambivalence. Vztah Sebastiana a jeho matky, kterou nesnáší, vyhýbá se jí, ale neustále jí podléhá. Vztah Sebastiana a Charlese, od vzájemné přitažlivosti až k pozdějšímu odcizení. Vztah Charlese k náboženství (zde katolictví), od počátečního radikálního odmítání (Charles se definuje jako ateista) až po explicitně nepřiznanou touhu po víře na konci. Konec konců ambivalentní je i můj vztah k filmu - navzdory nudným pasážím (zejména uprostřed filmu) mě film (i když možná spíše Waughův román, musím si ho ale přečíst) přiměl přemýšlet, diskutovat, zaujímat stanoviska._____ 2) Dalším typickým znakem je nejednoznačnost. Vlastně jasně nevíte, na čem jste, a tento stav trvá i po skončení filmu. Je Charles gay anebo není? Jaké povahy je jeho vztah k Sebastianovi? Jaká je vlastně jeho motivace, pokud jde o Sebastiana, Julii i Brideshead? A jaký je jeho vztah k náboženství? Copak takhle se chová ateista? O čem vlastně ten film je? Určitě není o homosexuálech._____ 3) Spisovatel Evelyn Waugh (navzdory svému křestnímu jménu muž) píše čtivě a zajímavě a v Anglii patří mezi základní školní četbu. V jeho díle jsou zřejmé autobiografické prvky (zde např. pobyt na Cambridge, holdování alkoholu, vztah k náboženství, patrně i homosexuální zkušenost)._____ 4) Nekončící dětství Sebastiana (osmadvacetiletý Ben Whishaw s podmanivým úsměvem) se střetává s požadavky dospělosti, kterou Seb podvědomě nechce přijmout - nabízí se domněnka, že se nachází v jakési zamrzlé homosexuální fázi dospívání (o dominantní matce nemluvě). Ani u Charlese (přitažlivý, třicetiletý, britsky zdrženlivý Matthew Goode) není příliš jasné, jestli více než Sebastiana či Julii nemiluje představu, že sám je na jejich místě. Tehdy vysoce populární Freud (zemřel v Londýně 1939) by měl z koncepce postav určitě radost (knihu napsal Waugh v roce 1945, Talentovaný pan Ripley od Patricie Highsmithové, který možná také divákovi vytane na mysli, je až z roku 1955)._____ 5) Knihu jsem nečetl, neviděl jsem ani britský miniseriál a proto nemohu srovnávat. Zdá se, že nové pojetí dodalo vyznění příběhu nový rozměr jakési nejednoznačnosti, což nemusí být na škodu. Přestože film zřejmě představuje značně seškrtanou verzi románu, je zejména ve své střední části zdlouhavý a nudný. Vrcholnou scénu filmu kazí mizerná latina kněze. Zámek Howard u Yorku je fakt překrásný. Jsem zvědavý, jak se mi film bude líbit při dalším zhlédnutí. ()
Předchozí seriálový epos "Brideshead Revisited" s Ironsem jsem bohužel neviděl a tak nemohu kvalitu jednotlivých snímků vzájemně porovnat. Tento novější počin je však dle ohlasů jistým odklonem a zjednodušením nejen od předešlé minisérie, ale především od knižní předlohy. Vizuálně je film pěkný, oplývá poetickými záběry na sídlo Brideshead a jeho okolí, Oxford nebo také Benátky. Brideshead Revisited je především o sociálních vztazích rozdílných společenských vrstev, katolické víře, které pojí závazky učiněné bohu a v neposlední řadě o spoustě tekoucího vína, cigaretách, lásce, zradě, homosexualitě a tehdejší společnosti. Emma Thompson hraje velice zdařile, Ben Whishaw je trochu zvíře a už v Perfume: The Story of a Murderer se mi jako herec zalíbil, Hayley Atwell je můj ročník a stále přitažlivá mladá dáma, zato Matthew Goode je nevýrazný, snad až nesmělý a bez emocí. Zbytku postav není ve filmu věnováno většího prostoru a je vidět, že na to 133 minut dlouhá stopáž opravdu nestačí a asi nebudu daleko od pravdy, když řeknu, že některé pasáže byly zcela vynechány. Druhá polovina filmu je děravější než ta první a výsledný dojem ve mně zanechaný je tak slušné britské drama, avšak trochu nedotažené. (6/10) ()
Galerie (116)
Zajímavosti (11)
- Pre oxfordské scény boli prijatí skutoční študenti Oxfordu, aby hrali svojich kolegov z 20. rokov minulého storočia. Na scéne, kde sa Charles a Sebastian prvýkrát stretli, za ním možno vidieť skutočných členov exkluzívneho klubu Bullingdon, ktorí majú oblečené svoje tradičné saká. Niekoľko z nich je možné vidieť aj v scéne s obedom, ktorá sa odohráva nasledujúci deň. (Arsenal83)
- Záver filmu bol oproti koncu románu zmenený. V románe Charles vstúpi do kaplnky a pokľakne, aby sa modlil pomocou „starodávnych a novonaučených slov“, čo naznačuje, že nedávno konvertoval na katolicizmus. (Arsenal83)
- Natáčanie prebiehalo v Castle Howard počas leta 2007 a bolo tu najatých mnoho komparzistov z miestneho obyvateľstva v Yorku a okolí. (Arsenal83)
Reklama