Režie:
Don BluthScénář:
Judy FreudbergHudba:
James HornerHrají:
Nehemiah Persoff, Christopher Plummer, Dom DeLuise, Madeline Kahn, Hal Smith, Phillip Glasser, John Finnegan, Erica Yohn, Linda Ronstadt, Pat Musick (více)Obsahy(1)
Píše se rok 1885 a v zapadlé vesničce carského Ruska žije myší rodinka Mousekewitzů. Jejich rodinu sužuje hlad stejně jako rodinu lidí, u kterých přebývají. Mnoho večerů za sebou slýchají děti od otce příběhy o Americe, zemi, ve které nejsou kočky a myší rodiny zde mají blahobyt. Jednoho dne vesnici napadne horda kozáků i se svými divokými kočkami, která podpálí domy, a vesnice lehne popelem. To je pro Mousekewitzovi poslední kapka. Rozhodnou se změnit svůj život. S několika přáteli se nalodí na parník plující do země zaslíbené. Na lodi jednoho dne při bouři myšáka Fievela smetou vlny. Naštěstí se zachrání v lahvi, kterou vlny vyvrhnou na ostrůvku u New Yorku, kam míří celá rodina. Potká tam holuba Henryho, který se o něj postará. I když celá rodina je přesvědčena, že přišla o svého chlapce, přesto se snaží v novém světě zabydlet. Fievel se dozvídá zásadní informaci - i v New Yorku jsou kočky! Rozhodne se zapojit do organizace, která hodlá kočičí gang zničit... (TV Nova)
(více)Recenze (22)
Americký ocásek je taková roztomiloučká pohádka, která zas až tak moc nechce od lidí, aby přemýšleli, spíše jim přikládá takovou pomůcku do kapsičky "Nikdy neříkej nikdy". Pro někoho může být tento film i hořký, když si vzpomene, jaké tu kdysi byly kruté podmínky plné válek a imigrace a to se stalo i myším, kteří si řekli ''a dost, frčíme tam, kde nejsou kočky. Jenže se myšička Fievel ztratí z Hamburské lodi, když ho unese proud moře, a on se celou dobu snaží najít zpátky svojí rodinu. Do toho ho čeká plno nástrah, především kočky, které ho po celou dobu prudí... až na výjimku, ale to bych moc spoileroval. Celou dobu jsem přemýšlel o tom, jak myšky plánovaly cestu za svobodou, a není to nic jednoduchého... protože mě hned trklo, že něco podobného teď trápí i lidi jako takové z covidové situace. Třeba já osobně bych už se nejradši zbavil těch otravných respirátorů a konečně si začal víc užívat bez starostí, testování a očkování. Ale to jsem se zase ztratil s Fievelem i já. Přiznám se, že jako dítě jsem o tomhle filmečku nic moc nevěděl, ale pamatuji si, když mi bylo o něco více, že jsem se zamiloval do písničky Somewhere Out There, která tak nějak mě připoutala k tomu, abych se odhodlal podívat na tohle myší dobrodružství. Jasně, čekal jsem od tohoto filmu trošičku více, nicméně skladby již zesnulého pana mistra Hornera jsou prostě nenahraditelné, a bez nich si myslím, že by to byl pouze průměrný animovaný film bez citu. Tady jde hned vidět, že s hudbou, kde člověk chce projevit takové vlastní soukromí k uronění slzy, je jednoznačně to nejlepší, co může člověku dát. Taky jsem si zde oblíbil skvělého italského myšáka Tonyho, který pomáhal jako takový brácha Filimu, a možná bych mu dal více šance být s jeho "snoubenkou". Takže za mě, když jste třeba nemocní a nevíte co dělat, myslím, že tenhle kousek vám rozehřeje srdíčko. Věřím, že ti lidé, kteří tenhle animák sledovali jako děti, z toho určitě mají krásné vzpomínky a jednoznačně věřím, že si ho uchovají s plným počtem hodnocení. Jen bych možná dodal, že ve světě se může třeba žít lépe, ale doma je doma. PS: Člověk, který namluvil Fievela Phillip Glasser tu postavu stále miluje a kolikrát ho v Americe můžete potkat, když prezentuje svojí postavu, což se mi u něj dost líbí! ()
Krásny, miestami srdcervúci animovaný film s milým hlavným hrdinom. Avšak má vážne trhliny v stavbe príbehu (prečo sú tu tri vyvrcholenia?). Prvý vpád producenta Stevena Spielberga do sveta animácie, keď s Donom Bluthom vytvorili jednorazových spolupracovníkov štúdia Disney. Podľa príbehu Davida Kirschnera, Judy Freudberg a Tony Geissa. Don Bluth už adresoval svoju nechuť k „An American Tail“, keďže film má taký depresívny príbeh, že sotva pobaví deti. Verí, že deti môžu mať problém s hlavným hrdinom, pokiaľ film neskončí šťastne. Poučenie znie: môžeme sa povzniesť nad nezdary so šikovnosťou a odvahou. Môže to tak byť, ale hrdina príbehu „An American Tail“, mladá myš menom Fievel, je vystavený takým ťažkostiam, že deti môžu byť z toho zúfalé ešte pred šťastným koncom. Fievel uteká z Ruska aj s rodinou do zasľúbenej zeme po tom, čo cárovi muži spálili dom, v ktorom žili. Na svojej ceste spievajú „In America there are no cats“ (v Amerike nie sú mačky). A taktiež nie sú pogromy, mohli by dodať textári, pretože nikdy nie je vysvetlené, prečo cárovi muži tie domy spálili. Jedna zo základných zaujímavosti tohto filmu je v tom, že rozpráva príbeh o židovských skúsenostiach, ale neinformuje svojich malých divákov, že postavy sú židovské alebo že akt spálenia domov bol antisemitský. Myslí, že to by deťom neprospelo, ale ako si to majú yvsvetliť, keď pozerajú súčasnú verziu? Že domy boli pálené podľa náhodného výberu? Tento pochmúrny pohľad na chladné a bezcitné univerzum je zosilnený na palube lode smerujúcej do Ameriky, kde malý Fievel sa zabáva čumením na sudy plné nakladaných sleďov s obrovskou rozkošou. „An American Tale“ je druhý film, ktorý režíroval Bluth so spoločníkmi, kým nenaskočili na Disneyovskú loď a vydali sa oopätovne objavovať také klasiky ako „Snowy White“, či „Pinnocchio“, od ktorých je Fievelov príbeh odvodený. Animácia filmu je plná a detailná, vytvorená za pomoci počítačov (postavy majú tiene a pod.). Ale umelecká vízia je jasne inšpirovaná azvieracími humanoidmi originálnych umelcov štúdia Disney. Ale kde vzali ten príbeh? Myslím, že od Spielberga, ktorý bol exekutívnym producentom filmu a on bol osobou, ktorá priniesla Fievelovu ságu k Bluthovi. Asi cítil potrebu znázorniť vo filme paralelu so židovstvom mysliac si, že animácia by bola pre všeobecné publikum akceptovateľnejšia. Film má neurčitý etnický podklad, avšak iba málo detí pochopí (alebo ich to bude zaujímať), že Muskevičovci sú Židia. „An American Tail“ je ako Disneyovský „Return To Oz“ (1985) ktorý začínal s Dorothy priviazanou o stôl a podstupujúcu terapiu elektrošokmi: bol napísaný ľuďmi, ktorí chceli pripraviť deti na to najhoršie. Zabudol som spomenúť, že prvá vec, ktorú Fievel zistí po vylezení z fľaše na americký breh, je tá, že v Amerike mačky sú. ()
Mladý ruský myšiak Fievel sa počas cesty do Ameriky stratí svojej rodine. Po príchode do nového domova prežije množstvo dobrodružtiev a naučí sa postarať sám o seba. Animák z produkcie Stevena Spielberga a hudbou Jamesa Hornera určite nedosahuje kvalít najlepších disneyoviek, dokáže však potešiť nejedného diváka. Veľká škoda, že sa na túto rozprávku zabudlo, pretože má všetko, čo kvalitná rodinná zábava potrebuje.9/10 ()
Milá kreslená pohádka o malém ruském myšákovi, který v New Yorku hledá svou rodinu, si namísto nějakého pofidérního komentáře k přistěhovalectví jen mírně rýpne do bláhové představy o americkém snu – „Ale v Americe žádné kočky nejsou a ulice jsou dlážděné sýrem.“ O propracovaném příběhu či vývoji charakterů se mluvit moc nedá, proto tu slabší 4. hvězdičku dávám víceméně z nostalgie, za ruční animaci (v akčních scénách nepřehledně zběsilou, ve (dvou) strašidelných krásně atmosférickou) a výbornou Hornerovu hudbu i písničky. ()
Asi jen málokterý animák pro děti začíná pogromem. Což je pro ruské židovské myši Myškewitzovy motivace vydat se do Ameriky, kde „nejsou kočky“. To je pochopitelně emigrantská utopie… Dál už se takové podobenství koček a myší, jaké už předtím použil Art Spiegelman v Maus, nerozvíjí - vzhledem k žánru asi celkem logicky. To ale neznamená žádný cukrkandl. Amerika je vykreslena v duchu dickensovského realismu špinavých ulic velkoměsta, moderních otrokářů a dětských sirotků – bezdomovců. Nechybí ani nepěkné scény, jako když se za myšáčkem začne kanálem trousit hejno švábů, aby je vzápětí potkal jiný konec potravního řetězce. Vzhledem k tomu všemu ty finální průlety kolem sochy Svobody působí až trochu nepatřičně… ()
Galerie (20)
Photo © Universal Pictures
![Americký ocásek - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/539/159539394_2305e5.jpg)
Reklama