Režie:
Josée DayanScénář:
Anne-Marie CatoisKamera:
Ennio GuarnieriHudba:
Bruno CoulaisHrají:
Jeanne Moreau, Philippe Torreton, Tchéky Karyo, Gérard Depardieu, Jean-Claude Brialy, Jacques Spiesser, Guillaume Depardieu, Julie Gayet, Julie Depardieu (více)Epizody(5)
-
Le Roi de fer (E01)
-
La Reine étranglée (E02)
-
Les Poisons de la couronne (E03)
-
La Louve de France (E04)
-
Le Lis et le lion (E05)
Obsahy(2)
V pětidílné historické fresce Prokletí králové (vyšlo v českém překladu) se francouzští tvůrci v čele s režisérkou Josée Dayanovou vracejí do temné středověké minulosti Francie.
Píše se rok 1307. Ve Francii vládne Filip IV. řečený Sličný. Královská pokladna je prázdná a Filip ji potřebuje naplnit. Ale templáři, strážci pokladu země, odmítnou králi poklad vydat. Vědí, že by je marnotratný král rozházel, a oni jsou odpovědni Francii, ne králi. Filip IV. obviní templáře z kacířství, nechá uvěznit i jejich velmistra Jacquese de Molay (Jakuba z Molay) a zmocní se jejich pokladu. Královi však stačí jen pár let, aby opět beznadějně vyprázdnil pokladnu. Proces s templáři je nutno uspíšit, a tak brzy zaplanou hranice s nejvyššími představiteli tohoto řádu. „Buďte prokleti až do třináctého kolena," vykřičí z plamenů velmistr Jacquese de Molay na krále, jeho syny a papeže svou kletbu.
(Česká televize)
Recenze (40)
Na román nedám dopustiť, je síce napísaný na základe historických domnienok a nemusí to byť pravda, ale čo je dnes už isté a najmä z obdobia spred 700 rokov? A toto filmové stvárnenie bolo podľa mňa špičkové, jasné je to obmedzené v rámci interných kulís a áno, má to aj svoj divadelný „feeling“, ale mne to nevadilo, naopak, niekde tá umeleckejšia zložka mala svoj efekt. Veľmi chválim. ()
Po dopozeraní poslednej časti som si povedal: konečne koniec! Bolo to takmer 8 hodín nudného utrpenia. Tento seriál má veľmi veľa nedokonalostí a chýb, spomedzi nich vymenujem napríklad nekonečne dlhé úvodné titulky pred každým dielom, ktoré sú ešte nudnejšie ako samotný seriál, slabých hercov, umelé správanie sa postáv, neprirodzené dialógy a otrasné digitálne triky, ktoré sú však hojne využívané a to aj na úplne nepotrebných miestach (Prečo nevymeniť nudnú ale prirodzenú oblohu na maximálne umelé digitálne zrýchlené pohyby mrakov?). A čo ma na celom seriáli štvalo naviac bol otravný a stupídny zvuk pri takmer každom prestrihu, ktorý bol, podobne ako celý tento seriál, úplne nepotrebný. ()
Historický román M. Druona o posledných Kapetovcoch na francúzskom tróne ja osobne považujem za dielo, ktoré zobrazuje historické udalosti a fakty naozaj hodnoverne. Samozrejme, nie všetko je stopercentne známe, napríklad sporná smrť maličkého kráľa Jána I. (syna Ľudovíta X. - jedného z prekliatych kráľov). Ale i pri týchto "bielych" miestach histórie sa autor snaží nájsť čo možno najlogickejšie a najrozumnejšie riešenie. Nesnaží sa nič siliť a priťahovať za vlasy, len preto, aby bol dej zaujímavejší. Možno by aj bol, ale už by sa vzdialil od reality. A taký nebol zámer. Druonov román o prekliatych kráľoch sa snaží podávať historické udalosti nenúteným a nenásilným spôsobom. O to však je celý príbeh zaujímavejší. A taký je i film. Vo filme nenájdeme mnoho bojových scén, o to viac vás však dej pohltí svojou vlastnou inteligenciou, kde hlavné postavy rozohrávaju intrigu za intrigou na veľkej spoločenskej šachovnici kráľovského dvora z počiatku 14. storočia. Preto sa nudiť rozhodne nebudete. Po pozretí všetkých dielov a pochopení dejových súvislostí vás prekvapí osudovosť hlavných postáv, hlavne nespokojného šľachtica Roberta d´Artois. Zaujímavé ako málo stačí na spustenie udalostí, ktoré potom nezadržateľne vedú ku katastrofe, v tomto prípade k storočnej vojne. Postava Roberta d´Artois v konečnom dôsledku dokazuje, že i jeden jediný človek môže byť príčinou veľkej zmeny a veľkého nešťastia. Tu sa natíska otázka, bola by vlastne bez tohto šľachtica storočná vojna? Ťažko povedať. Dej však poskytuje zaujímavú odpoveď na túto otázku a kúsok po kúsku smeruje k tomuto smutnému rozuzleniu. Teraz trochu k deju. Ten sa rozvíja v dvoch rovinách. V prvej sa príbeh začína opisom udalostí okolo francúzskeho kráľa Filipa IV. Pekného a jeho potrebou získať finančné prostriedky na jeho nákladnú politiku. Rozhodne sa, že získa pôžičku od templárov. Tí však odmietnu. Preto sa odhodlá na odvážny čin. Keď nie po dobrom, tak po zlom, a majetky templárov konfiškuje násilím. Na hranici v plameňoch posledný veľmajster templárov vyriekne hroznú kliatbu, ktorá pevne zavisne nad hlavami zúčastnených posledných Kapetovcov. Kliatba sa pomaly začne napĺňať... V druhej rovine sledujeme boj na život a na smrť o dedičstvo medzi Mahaut d´Artois a jej synovcom Robert d´Artois. Tu treba pripomenúť, že Robertovi nešlo iba o majetok a pôdu, akoby sa mohlo na prvý pohľad zdať, ale predovšetkým o titul francúzskeho peera, čo bolo pre neho oveľa viac dôležitejšie. Tento titul totiž v tých časoch znamenal veľkú moc a tá mu bola neprávom odňatá... Herci sa svojich úloh zhostili dokonale, páčila sa mi hlavne postava Filipa IV. Pekného, Mahaut d´Artois a Roberta d´Artois. Jediné čo sa mi nepáčilo je gýčovitosť filmových kulís, ktoré by sa skôr hodili do fantazy žánru typu Pána prsteňov ako do historického filmu. Hlavne čo sa týka trónnej sály, inde to tak nevadilo. Ale to je naozaj iba maličká chybička krásy v porovnaní s celou pompéznosťou filmu a hlavne jeho spracovaním. Záver: Videl som už veľa filmov zo stredovekého prostredia, ale ešte ani jeden, ktorý by mal väčšiu výpovednú hodnotu ako tento snímok. I napriek chýbajúcim bojovým scénam, vo filme nuda nehrozí a perfektné spracovanie námetu vás na pozadí intríg a boja o moc vtiahne do pútavého príbehu, ktorý na mňa pôsobil naozaj veľkolepo a čo je ešte dôležitejšie, hodnoverne, na základe historických udalostí a s minimom vymyslených, dotvorených prvkov. () (méně) (více)
Tohle se nepovedlo. A to po všech stránkách. Sám se divím, že jsem vydržel odsledovat všech pět dílů, navíc, když to bylo v tak nesmyslně pozdním čase. Ale chtěl jsem to vidět celé, abych to mohl spravedlivě hodnotit. Takže mohu prohlásit, že tento kulisový seriál byl toporný, ne příliš zajímavý, vlastně trochu nudný. Celkem předvídatelně jsme postupovali od jedné mrtvoly ke druhé, scéna připomínala naše inscenované pohádky. Jsem docela zklamán. 50% ()
Druonovu hexalógiu o posledných kráľoch z rodu Capetovcov a prvých z rodu Valois považujem za prototyp inteligentne napísaného historického románu, ktorá prekvapivo zachováva podstatné historické fakty a práve faktom prispôsobuje fikciu. Francúzi do toho zjavne poriadne buchli ale je otázka či správnym spôsobom. Druonova predloha je poriadne temná a spája mocenské intrigy spolu s verným obrazom obdobia tesne pred storočnou vojnou. Seriál mi však pripadá, že chcel ukázať viac pompéznosti ako temnej atmosféry. Renderované prostredia pripomínajú skôr gýčový fantasy román než špinu stredoveku. Ďalej mi vadí skratkovitosť celého diela, i keď zmestiť celých dvesto strán do jedného dielu sa asi inak naozaj nedalo. Pochváliť treba hercov, či už Tchekyho Karya ako Filipa IV. Pekného, ktorý sa zhostil tejto úlohy priam ukážkovo a zahral "železného kráľa" s vlastnosťami, ktoré mu pripisuje predloha i história ale i predstaviteľku tety Mahaut d´Artois Jeanne Moreau, ktorá v seriáli intriguje s rovnakou povahou šachového veľmajstra ako v knižnej predlohe. Nesadla mi neoficiálna hlavná postava Robert d´Artois, ktorý v knihe vyzeral úplne inak, každopádne vlastnosti a motiváciu vystihol jeho predstaviteľ tiež veľmi slušne. Škoda len že francúzi nenatočili i šiesty diel Ľalia a lev, lebo som vždy túžil vidieť masaker zvaný Crécy a waleské luky v akcii. 7/10 ()
Reklama