Režie:
Miloš FormanKamera:
Javier AguirresarobeHudba:
Varhan Orchestrovič BauerHrají:
Javier Bardem, Natalie Portman, Stellan Skarsgård, Randy Quaid, José Luis Gómez, Michael Lonsdale, Blanca Portillo, Mabel Rivera, Unax Ugalde (více)VOD (1)
Obsahy(2)
Španělsko na samém konci 18. století bylo sice ještě sebevědomým královstvím, myšlenky francouzské revoluce však už začaly pronikat i tam. A právě v té době se aragonský malíř Francisco José de Goya y Lucientes stal dvorním malířem španělského krále Karla III. a po jeho smrti i jeho nástupce Karla IV. Obrazy, které v té době namaloval, dodnes fascinují svou originalitou. Byl posledním mistrem tradičního malířství a prvním modernistou zároveň. Maloval portréty královské rodiny i dvorní šlechty, ale i nejbídnější život v chudých čtvrtích a hospodách. Jeho nemilosrdně pravdivé kresby, v nichž neskrýval nic z ošklivosti a surovosti světa, zůstaly dodnes uměleckým dokumentem doby. Španělská inkvizice, obávající se francouzského vlivu, obnovila v té době hanebné praktiky útrpného práva. Hledala nevinné oběti, aby demonstrovala svou sílu, a Goya to všechno maloval. Pozoroval události a lidské osudy krutých let a ve svém díle o nich zachoval svědectví... Nejnovější film Miloše Formana, na němž spolupracoval s proslulým francouzským scenáristou Jean-Claudem Carriérem, není ani Goyovým životopisem, ani pouze o Goyovi. Ačkoliv byl Formanův film produkčně náročný a nákladný, přesto je vlastně intimním příběhem několika lidských osudů. Příběhy Goyi, jeho mladičké múzy Inés a vlivného kněze svaté inkvizice Lorenza se však odehrávají v jednom z nejdramatičtějších období španělských dějin. Období natolik dramatickém a hořkém, že o něm sami Španělé ještě nenatočili jediný film! Herci, kteří se na tomto projektu nerozlučné dvojice Miloš Forman-Saul Zaentz podíleli, jsou jako vždy vynikající. Javier Bardem, překvapivě nikoliv v roli Goyi, ale kněze Lorenza, skvělá Natalie Portmanová v herecky náročné trojroli a švédský herec Stellan Skarsgard v roli Goyi natolik fascinující, jakoby Goya po dvou staletích znovu ožil. (Česká televize)
(více)Recenze (640)
Zločiny a zvrácenost římskokatolické "svaté" inkvizice na pozadí života a tvorby španělského malíře Francisca Goyi-jestli se film zdá někomu drastický,tvrdý nebo brutální,tak její sadismus(i když je to špatné přirovnání,protože de Sade věděl,co jsou zač a ve všech svých dílech právě církev pasoval na to nejhorší zlo) a perverzní zvrácenosti při torturách a popravách byly ve skutečnosti ještě tisíckrát brutálnější-proti těmto "božím" služebníkům byli organizace jako SS,Gestapo,ČEKA,KGB nebo CIA pouze neškodnými lidumily a kdyby nebylo Napoleona,řádili by nejen po celé Evropě,ale i v jejích koloniích ještě bůhví jak dlouho.. ()
Nějakou dobu jsem se tomuto snímku vyhýbal kvůli určitým předsudkům,ale jednoho dne jsem zkusil Přelet nad kukaččím hnízdem,což mě motivovalo zkusit další film od Formana a byl jsem vážně mile překvapen. Goyovy přízraky jsou celkem dějové až zajímavé. Svým způsobem dokážou imponovat. ()
Nedoceněný Forman. Nešťastný název filmu vyvolává jiná očekávání a v tom možná tkví problém Goyových přízraků. Silný příběh na pozadí Goyovy doby. Skvělý Bardem, zajímavý scénář. ()
Takýto chaos som od tvorcu formátu Miloša Formana naozaj nečakal. ()
Od tohto filmu som očakával niečo úplne iné. Myslel som, že sa bude jednať o nejaké postupné dekadentné upadanie maliara, od komerčných obrazov až po šialené a bizarné scenérie, s tým, že bude to životopisné - ako sa bude trápiť v nejakej chorobe alebo utápať v alkohole. A vlastne filmy vôbec nie je o maliarovi, ale skôr o spoločenskej situácii tej doby, tým pádom dielu chýba štruktúra taká, aká by tu podľa mňa mala byť. nechýbajú drobné absurdity typické pre Formana. Ale Forman dosiahol svoj vrchol v Prelete a toto je uz slabší historický pokus vyrovnať sa Amadeovi, čo sa kvality týka. Tiež niektorých fanúšikov sklamem keď poviem, že Forman nie je tak dobrý režisér ako sa o ňom hovorí. Jediný skutočný umelecky hit bol Prelet nad kukučím hniezdom. A myslím že tým sa jeho schopnosti skončili. Aj v tomto filme podobne ako aj v Prelete cítiť akúsi odpoveď na jeho skúsenosť s komunizmom. obracanie kabátov v cirkvi je obracanie kabátov v komunizme a postkomunizme. Uzatváranie ľudí do izolácie či už cirkvou alebo psychiatrickymi klinikami - skúsenosť s komunistom a fašizmom. Možno aj preto je Forman tak cenený, lebo vtláča vrásky v tomto zmysle aj na Západe, aj u nás. Určite tento námet o tomto maliarovi bol vynikajúci nápad, no podľa mňa sa mu nepodarilo splniť účel. Veľmi silná scéna je vtedy, keď vyjde Natalie Portman z izolácie sťaby zničená osobnosť ,15 rokov väzenia, v úplne šialenom stave, koncentrovaná iba na jedinú vec, na svoj základný inštinkt materstva. Pri následných činoch potom vidieť absurditu a nepochopenie všetkých situácií, ktoré sa dejú navôkol nej - ako by mi to pripomenulo, že aj my sme na tom všetci rovnako. Človek si Týmto filmom tak môže uvedomiť akým peklom prechádzali ľudia v minulých storočiach.. to však na kvalitu filmu vo veľkom maliarovi Goyovi nestačí...55% ()
Temný příběh z doby španělské inkvizice, který využívá Goyu jen jako kulisu pro děj o bezmoci člověka vůči institucím a toku dějin. ()
Spíš jen takové Goyovy příznaky ve srovnání s filmem Kladivo na čarodějnice (1962 - přesto že je to tak staré a přesto, že je to Vávra!). Goyovy přízraky jsou jen slabý odvar o katolické inkvizici. Tady je třeba připomenout, že pokud existuje peklo, tak se ho na zemi pokusila nastavit katolická církev - ne křesťané, ale chtonická katolická církev, která se dodnes obléká do těch bizarních maškarních kostýmů a očekává, že je budeme brát jako prostředníky k vyššímu vědomí. Jinak je téma filmu velice závažné - právě o tom, co vedlo k tomu, že například jen na panství Velké Losiny v letech 1678–1696 zaplatilo životem asi 100 (!!!) osob, a to jen tam. Pro srovnání - socialistický totalitní režim má na svědomí 241 popravených za politiku v 50. letech v rámci celé ČSSR. Goya, a zejména jeho lepty, velmi důrazně podporují hlavní myšlenku filmu. Film má velmi silnou výtvarnou složku - kostýmy, dekorace, ukázky postupu malby, to ano. Bohužel přesto to kuhá na plytké nepravděpobné dialogy a na jalovou naivní stavba příběhu, která by prošla možná u Quasimoda (Zvoník u Matky Boží, 1956), ale tady je to prostě příliš prosté, i s těmi umělými katolickými pleškami. ()
Geniální dílo Miloše Formana.Naprosto fantastická alegorie s komunistickým režimem(mimo jiné...)Kdo nezažil převlékání kabátů po "Sametové revoluci",asi nepochopí,naprosto stejně jako stoupenci Církve Svaté...,ale ti ví moc dobře "vo co go"Podle toho samozřejmě vypadala i oficiální kritika,vzhledem k tomu,že tento film není,při vší úctě:)pro americké diváky.Kdo zná Miloše Formana určitě tento film ocení.Málo kdy se stane,že celé kino strne a tleská při závěrečných titulcích.Mluvím o x-tém promítaní v Brně.A v jednom ze skoro vyprodaných"paláců",ne o klubu... ()
Po pravdě spíš 3 a půl.....Výborná první půlka s úžasně působivým zoufalým tahem nešťastného otce-mučit mučitele!Po posunu děje o 15 let dopředu však dochází k jakémusi "rozmazání" příběhu a zhuštění děje,klidně bych unesl delší minutáž.Navíc mi N.Portmanová po propuštění neodbytně připomínala Mládkovu Calamity Jane....Skarsgard a Bardem(toho jsem zaznamenal poprve) ale povyšují dílo v mých očích až na výše uvedené čtyři pěticípé!!! ()
Z hlediska atmosféry nemá tenhle snímek chybu. Od začátku do konce jsem se ani trochu nenudil. Škoda mírného ochabnutí tempa v závěrečné třetině. 85 % ()
Zvláštní film...Ale jak jinak, když to točí Miloš Foman:) Mě se tento snímek docela líbil, ale místy, hlavně ze začátku jsem byl zklamán. Ale od doby, kdy Stellan Skarsgard chtěl dohnat k přiznání Bardema, že je z opice, mě to opravdu chytlo...:) Škoda, že hlavní postava skončila hluchá...aspoň, že se k němu vrátila Portman. ()
To bylo ale tempo, přitom to mělo 1:50. Nedovedu si představit délku tohoto filmu, kdyby tam měly být plynulé přechody, větši hloubka jednotlivých částí atd. Připadá mi, že jsem se celou dobu dívala na trailer k filmu. Tohle nebyl dobře natočený film, byť herci byli dobří. ()
Španělská inkvizice či Velká francouzská revoluce? Jedna lepší než druhá? Pointa? ()
Prvy Formanov film ktory som nevladal dopozerat . Je to slabota. Asi dochadza dych.. Milošovi :-) ()
Ze začátku to vypadalo, že by mě tento film zaujal i přes to, že to není zrovna můj šálek čaje. A taky že zaujal, ale jen do doby, než se objevil nápis "o 15 let později"... První polovina se mi líbila moc a Natalie Portman je skvělá. Možná tomuto filmu přijdu při dalším shlédnutí na chuť.. ()
průměrné, herecké, líbivé ()
Coby patriot bych chtěl, aby se každý film panu Formanovi navýsost vyvedl. Coby realista však konstatuji, že ta paralela k totalitě, bezpráví, politickým života kotrmelcům a paradoxům byla tak za vlasy přitažená, až se mi hlava v podmíněném reflexu nevěřícně kroutila. Pro jistotu jsem si to po čase zopáknul a výsledek byl totožný, takže radost by měl jen slovutný reflexolog I.P.Pavlov. A když už jsem v tom kacířském postoji - nejen scénář, ale i casting i výkony herců i práce maskérů i kostymérů i kamera mi připadaly tak nějak nevyladěné, nedotažené, nepřesvědčivé. Přestože původní myšlenka - jakákoli víra či izmus je přímo úměrná touze po trvale napapaném bříšku a okamžikem napapání se změní, veletoč neveletoč- není rozhodně nezajímavá. ()
Hmm, koukám na jakousi nudnou a rozťáplou historickou televizní inscenaci třetí kategorie s výchovně vzdělávacím dějem ... jen ten Bardem a Portmanová mi tam přišli trochu zvláštní ... a pak koukám do programu a on Forman!! Bleee. ()
Bylo to takové nedotažené, nepropracované. Jako by Forman honil příliž mnoho zajíců a neměl pak čas propracovat jednotlivé příběhy. Nedošlo tak ani k detailnímu vyobrazení války ve Španělsku, ani k pořádnému ukázání střídání absolutní moci, následného zatracení a odsouzení a opětovného navrácení se do sedla španělské inkvizice, ani osudů malíře Goyi a nakonec ani příběhu dívky Inés nebo bratra Lorenza. S žádnou postavou nemá divák čas se více seznámit a celý film pak postrádá hloubku a možnost ztotožnění se s osudy kohokoli. Možná ani název Goyovi přízraky není úplně šťastný, není zde moc vysvětleno, čím Goya trpěl a proč... Ani vizuální stránka filmu mně moc nezaujala. Jeden ze slabších filmů Miloše Formana. 55% ()
Absurdné zvraty revolučnej doby naservírované kráľovsky ako divina. Umelec zostáva umelcom. A ostatné vrstvy spoločnosti akoby niekto veľkou rukou opakovane znova a znova nevyberaným spôsobom premiešal. Svet je naruby. Javier Bardem, Natalie Portman, Stellan Skarsgård a Michael Lonsdale - herecké výkony, na ktoré sa skutočne dobre pozerá. Záver naberá tempo a padá rýchlo z kopca. A pri poslednej scéne mi padla sánka. ()
Reklama