Režie:
Karol L. ZacharKamera:
Marián MinárikHudba:
Katarzyna GaertnerHrají:
Michal Dočolomanský, Božidara Turzonovová, Emília Vášáryová, Leopold Haverl, Elo Romančík, Oldo Hlaváček, Soňa Valentová, Jozef Adamovič, Dušan Jamrich (více)Obsahy(1)
Televízna inscenácia muzikálu s jánošíkovskou tematikou. Táto hra, ktorú naštudoval režisér Karol Zachar a choreograf Štefan Nosáľ, mala v Slovenskom národnom divadle mimoriadny úspech. (oficiální text distributora)
Recenze (44)
Dočo ako Jánošík je síce takmer bez chyby, či po hereckej alebo speváckej stránke, ,, Buď, zbohom dievčina,, a ,, Čo som sa...,, sú legendárne a nádherné pesničky.V celkovej forme mi ale táto kombinácia ľudového folklóru a hereckého libreta pôsobila niekedy až gýčovito a smiešne. ()
Středoevropský rozměr Jánošíkovy osobnosti i legendy-odkazu je utajenou skutečností pro většinu Středoevropanů. V slovenském prostředí se zásluhou klasika Slovenského národního divadla Karola L. Zachara podařilo vytvořit skvělé představení vyšperkované řadou skvělých hereckých výkonů, jimž vévodí životní role Michala Dočolomanského vynikajícího i slovenského, ale snad ještě více československého herce. Mimořádné jsou i výkony Božidary Turzonovové jako předzpěvačky (původně tuto roli měla hrát další slovenská legenda československého dosahu, v době premiéry r. 1974 již těžce nemocná Eva Kostolányiová), Soni Valentové, Anny Javorkové a Františka Zvaríka. Skvělé jsou i taneční a pěvecké komparsy. Mimo Jihlavy se muzikál hrál také v Praze (Jánošíkem měl být Viktor Preiss) a v Liberci (libereckou inscenaci viděl a vysoce ocenil Dočolomanský). Na Slovensku byl muzikál dále inscenován v Nitře a Prešově, kde také slavil mimořádné úspěchy. Pro mne osobně byla zajímavá i kreace Oldo Hlaváčka v kontrapunktické roli čerta. NA SKLE je dostupné i na slovenských DVD nosičích. Slovenské národní divadlo i touto muzikálovou inscenací potvrdilo, že disponuje mimořádným souborem, ne jednou, ale hned několika skvělými, všestranně nadanými hereckými generacemi (mimo muzikál zůstali např. Juraj Kukura, Martin Huba, Mikuláš Huba, Jozef Króner, Gustáv Valach, Ivan Palúch, Ida Rapaičová, Július Pántik, Emil Horváth mladší; omlouvám se, pokud jsem bezděčně zalovil v jiných slovenských divadlech). V každém případě je toto představení nadčasový pomník slovenského dramatického a hudebního umění. ()
Bravúrne !!! Nádherné, podmaňujúce a svieže !!! Pre mnohých klasika najklasikovatejšia !!! ()
"Čo som sa po horách nachodil, čo som sa pištolí nanosil..." Absolútna Genialita! A hudba je úžasná!:) Dočolomanského životné dielo. ()
Jsem nadšený. Veskrze sebevědomý film. Pěkná muzika, nadhled, humor, plejáda slovenské herecké elity, vtipná režie, prostě paráda. Takový Jánošík je stravitelný i pro tohle století. ()
....kurevsky dobrá vecička ... absolutná špica .... ()
Na skle maľované nie je iba televíznym záznamom preslávenej divadelnej inscenácie, ale pomníkom, oslovujúcim aj generáciu, ktorú vtedy do divadla ešte nepúšťali. Mne sa podarilo vidieť predstavenie v divadle dvakrát, i keď druhýkrát už v mierne pozmenenom obsadení. A tento záznam mnohokrát. Nepoznám ďalšie TV filmy, na vzniku ktorých by sa podieľali také zvučné mená, ako Karol L. Zachar, Štefan Nosáľ a taká plejáda vynikajúcich hercov na čele s nezabudnuteľným Miškom Dočolomanským. Aj preto patrí tento TV film na najvyššie priečky v mojom rebríčku, i keď ide "iba" o muzikál. ()
veľmi sa mi tento muzikál zapáčil...nádherný, krása, naozaj sa bolo načo dívať... ()
Toto už svet nezažije... Nahradiť Doča, aj napriek snahám, sa skrátka nedá... Je to síce muzikál, ale normálne mám kdesi vo nútri pocit, že je to možno aj najlepší Jánošík.... ()
Mě se vlastně tento záznam nelíbil, protože: 1) Na skle malované jsem viděl v divadle 3x někdy v letech 1995-6 a celý ansámbl byl podstatně vyhranější, než v roce 1980 ze kterého je tento záznam. 2) Z divadla si pamatuji několik detailů, které filmový pás nezachytil. 3) Čerta hrál tehdy Maroš Kramár a přestože "filmový" čert byl také dobrý, já chci vidět Maroše! 4) A toto je velmi důležité - na záznamu mi schází celkový pohled. Všechno jsou to detaily nebo výseky, což není občas špatné, pokud ale sedíte v divadle, vidíte celou scénu. Chtěl bych doopravdy moc vidět celou scénu a tento záznam ji ani jednou neukáže. Velmi, velmi bych si přál vidět třeba statický záznam tohoto představení, který bude celou dobu zabírat celé jeviště. Bohužel ale asi neexistuje. Moc bych si přál záznam z poloviny devadesátých let, ten ale asi neexistuje také. Takže jsem vděčný i za toto. Rozumíme si? ()
Tento muzikál jsem měl možnost několikrát vidět v nastudování hereckého souboru Horáckého divadla v Jihlavě a dones si na to živě vzpomínám a na závěrečné ovace ve stoje jen tak nezapomenu. A to mi věřte, v Horáckém divadle se často ve stoje netleská. Tohle bylo poprvé za 8 let co tam jezdím, a pravidelně je slabé slovo. Pamatuji si to přesně, bylo to poslední představení před derniérou a absolutně nikdo nečekal, že konec proběhne tak jak proběhnul. Výborný scénář, choreografie, písničky, herci, atmosféra, no prostě všechno! Kdo máte možnost jít na toto do divadla tak neváhejte, vřele doporučuji! ()
Dočolomanský, Zachar, Nosáľ a ďalší tu stvorili jedinečné dielo plné slovenských piesní a tancov, ktoré je podľa mňa najlepšie muzikálové dielo všetkých čias v našich končinách a ak nie, tak určite jedno z najlepších. Plné zábavy, vtipov, dobrej nálady, rozumných slov ako sloboda nebude slobodou, ak si niekto zmyslí panovať nad tebou v časoch, kedy tu vládla jedna strana takzvanou tvrdou rukou. Tu sa ani niet čomu diviť, že to malo toľko opakovaní, proste toľko skvelých choreografií na tak minimalistickom priestore, proste waw. Legendárne dielo, ktoré tu dostalo filmovú podobu, za ktorú som rád. ()
Pravdepodobne najslávnejší muzikál u nás i keď nepochádza priamo od nás s Dočolomanským v úlohe najslávnejšieho zbojníka, ktorá tohto herca preslávila azda najviac. Na skle maľované malo premiéru vo varšavskom divadle v roku 1970 kde dosiahla takmer 600 repriz, o štyri roky neskôr sa začalo hrávať aj u nás. Televízne prevedenie muzikálu má v dekoráciach veľmi strohý, až inscenačný charakter, javisko je zostavené s jednej drevenice a niekoľko rekvizít, ktoré sú snímané na zelenom pozadí. Po hereckej stránke je film rozhodne odvedení na výbornú, okrem Dočolamanského, ktoré vlastne nie je ani na scéne až tak často vedia dobre hrať (či spievať?) aj ostatní herci. K samotnej hudbe. Zložila ju Katarzyna Gartnerová a melodicky sú jednotlivé piesne by boli bez textu takmer na nerozoznanie, to isté platí aj o tej naslávnejšej pesničke, ktorá už vyslovene zľudovela. Ako bolo to vcelku pekné, len ako som už napísal, ja túto muzikálovu sortu až tak nemusím a tak možno je moje hodnotenie trocha neobjektívne. Zbohom buď, Michal Dočolomanský. ()
Divadelné predstavenie pôsobilo určite ešte intenzívnejšie, televízna inscenácia na sile stráca, ale inak, našťastie, zachováva všetko (obsadenie, hudba, texty) pôvodné a teda nadštandardné. ()
Hej baby, baby nad hlavami, dokedy vládnuť budete nad nami? Rocková opera naplněna do sytosti tradičním slovenským temperamentem. Neschopna fungovat bez zpěvu a tance, bez lásky a smrti, bez hrdinským mužů a žen, bez Jánošíčka. Vtipné, svižné, nadčasové, jedinečné. Máme se od našich bratrů a sester hodně toho učit. A tak dej, anděli a čertisko, mám-li jen pár minut do skonu, nechte mne naslouchat tomuto skvostu. Sloboda, sloboda, nebudeš slobodou, ak si niekto zmyslí panovať nad tebou. ()
Ze na tematiku Juraja Janosika /1690 - 1718/ uz vzniklo dostatok materialu je fakt. Reziser Bielik by urcite vedel rozpravat. A je to kvalitne dielo, aj ked Docolomanskeho som nikdy nemal rad. Pochvalu si vsak zasluzi plejada vtedajsej hereckej elity : Romancik, Valentova / obaja sa blysli v kulte Kladivo na carodejnice/, Turzonovova /Bourlive Vino/ .... 89 % ()
Pro me fakt mala bombicka. A vzpominka na uzasneho a charizmatickeho Michala Docolomanskeho. ()
Pomník zrejme najslávnejšíemu slovenskému muzikálu - ktorý vlastne pritom nie je slovenský (a tá typická poľská irónia a nadhľad je na tom bohovsky vidieť) - a slovenskej hereckej elite 20. storočia. Dielo básnika Ernesta Brylla a skladateľky Katarzyny Gärtnerovej malo v Poľsku premiéru v roku 1970 a dosiahlo vyše 600 repríz. Na Slovensku odštartovalo v 1974 v naštudovaní režiséra Karola L. Zachara, dramaturga Antona Kreta a choreografa Štefana Nosáľa a počtom 648 repríz sa stalo najúspešnejším počinom činohry SND, neskôr ešte k tomu úspešne inscenovaným v početných ďalších divadlách. ()
....som vo vytržení......nemám slov......klaniam sa všetkým zúčastneným......proste nádhera.....prekrásne texty, prekrásna hudba.....štiplavý humor......atmosféra......ktorá vás pohltí.....a na konci si želáte prídavok...či dokonca repete.....sakra...toto som mal vidieť na živo.....( ale to by som asi onemel od úžasu.....) ()
Nudné...ale dalo sa....síce celkom rozťahané ale...dalo sa...:) ()
Reklama