Sherlock Holmes a případ hedvábné punčochy
(TV film)-
Sherlock Holmes and the Case of the Silk Stocking (více)
Režie:
Simon Cellan JonesScénář:
Allan CubittKamera:
David KatznelsonHudba:
Adrian JohnstonHrají:
Rupert Everett, Ian Hart, John Cunningham, Michael Fassbender, Helen McCrory, Tamsin Egerton, Rachel Hurd-Wood, Neil Dudgeon, Guy Henry, Perdita Weeks (více)Obsahy(1)
Opäť je tu famózny detektív Sherlock Holmes (Rupert Everett) a jeho verný priateľ a pomocník doktor Watson (Ian Hart), aby spoločne opätovne zaviedli pokoj do aristokratických kruhov. Tým nedávajú spávať množiace sa prípady vrážd, ktoré poukazujú na vyčínanie sériového vraha. A ten si vyberá obete z radov šľachty. Sherlock Holmes je však legenda a nad tou sa vyhrávať nedá... (oficiální text distributora)
(více)Recenze (33)
Nevím, zda se dá u filmu uplatnit úsloví o rybě páchnoucí od hlavy a říct, že film páchne od hlavního představitele, ale prostým faktem je, že sice mám ráda Ruperta Everetta i Sherlocka Holmese, ale jejich vzájemná kombinace na mě zapůsobila jako opulentní večeře na podrážděný žlučník. Everett se na Holmese nehodí ani zjevem, ani chováním předepsaným scénářem, jehož autor patrně jméno Arthur Conan Doyle v životě neslyšel, protože to je jediné vysvětlení, proč je za Sherlocka Holmese vydáván utajený potomek Foxe Muldera a Clarice Starlingové, jenž se z nějakého záhadného důvodu (zřejmě za tím bude mimozemské spiknutí) prochází po Londýně 19. století. Liška podšitá navíc předstírá nepřátelství k Watsonově snoubence, kterou přitom musel přitáhnout z budoucnosti s sebou, protože žena-psychiatrička, konverzující u večeře o sexuálních deviacích, působí ve viktoriánské Anglii asi tak přirozeně jako podvazky na australopithekovi. Zatímco tedy Holmes využívá psychologického profilování pachatele a daktyloskopii a usvědčuje tím FBI z plagiátorství a historiky kriminalistiky z trestuhodné nedbalosti (když se tito odvažují tvrdit, že první daktyloskopická laboratoř v Británii byla založena roku 1903), sleduje oběti a vrahy v opiových vizích (ano, ten Holmes, který si něčeho šlehnul, když nebyl žádný případ na obzoru a potřeboval si zaměstnat mozek) a rozjímá nad svou samotou a misogynstvím, přičemž se od ženy (!) nechá oslovovat křestním jménem, snaží se nás příběh nalákat odkrýváním stop záludného vraha počestných dcer z urozených rodin (kéž by byly aspoň trochu nepočestné, třeba by se pak tempo rozjelo) a nabídne nám pointu, která zasadí páteru Knoxovi hned dvě rány do vazu. Kupodivu se tentokrát autor předlohy v hrobě obracet dost možná nebude, Doyle totiž časem začal Sherlocka srdečně nenávidět, ale i on by snad uznal jednoduchý fakt, že pouliční holka zůstane pouliční holkou, i když ji obléknete do hedvábných punčoch a vydáváte za vévodkyni. Elementary, dear Watson. ()
K této adaptaci jsem přistupoval velice skepticky - kdysi dávno jsem kus zahlédl a pamatoval jsem si z ní pouze to, že mě nebavila. A krom toho spojení Everett - Holmes ve mě na papíře nevzbuzovalo žádnou velkou důvěru (ačkoliv mám oba rád). Nuda to nebyla, naopak. Tenhle Holmesův příběh je zručně natočeným televizním filmem s tradičně precizní dobovou atmosférou, obsazení je vynikající (Fassbender, Dudgeon, Hurd-Wood) a i ten Rupert se Sherlockem si docela sedli a já možná ještě budu litovat toho, že si ho nestřihnul víckrát. Ani po stránce detektivní a příběhové to není vůbec špatné, zaujalo mě to a nepustilo až do konce. Je tu ale jiný problém - ta druhá polovina filmu mi už přišla docela dost sci-fi. Holmes si to tady vydedukoval tak nějak z ničeho a náhodou se trefil, o existenci skutečného pachatele jsme se dozvěděli až téměř na konci. To mi tam moc nesedlo, je to škoda, přijde mi, jako by autoři nemohli (nebo nechtěli) přijít s něčím nápaditějším, což se by právě k Sherlocku Holmesovi docela hodilo, a o tomto filmu to platí tak nějak dvojnásob. K mému velkému překvapení jsem ale s výsledkem velmi spokojen. A pokud někdy budu mít nouzi o adaptace, klidně se na to znovu podívám. Solidní ukázka poctivého britského řemesla. 75%. ()
A toto malo byť čo? So Sherlockom Holmesom C. Doyla nemá tento film spoločné skoro nič. Rupert Everett je herec, ktorého mám veľmi rada a napriek tomu, že sa tu snaží, jeho Sherlocka mu proste neveríte. Ten by sa totiž nikdy takto nesprával. Dr. Watson je tu za ešte väčšieho hlupáka ako inokedy, plus je strašne nesympatický. Na konci celé rozuzlenie ako aj záverečná scéna vyznie trápne až smiešne. Žiarivý príklad toho, akoby film o SH vyzerať nemal. ()
Sice se to mělo jmenovat spíš CSI: Sherlock Holmes, ale jinak je to na televizní poměry obstojná záležitost, která když už nic, tak nenudí, na televizní produkci je hudba taky na vysoké úrovni a má to herce, co dokážou hrát (Ian Hart, Helen McCrory, Rachel Hurd-Wood). A nesouhlasím, že by se Rupert Everett na Sherlocka nehodil, naopak ho v jistých směrech docela vystihl (ovšem je pravda, že Sherlock přece jen nebyl až zas taková fetka). A Michael Fassbender, ano, ano, přiznávám, že na něj se podívám ráda vždycky. ()
Toto je anglický film? Kým som nespoznala Iana Harta, mala som ho za americký a potom mi z neho bolo ešte viac smutno. Toto nemá s poctivým Sherlockom Holmesom nič spoločné. Nehovoriac o tom, že predloha pochádza od nejakého televízneho scenáristu. Celý film vyzerá skôr ako návod na pochopenie "čo je ten Sherlock zač" pre amerických divákov (ako keď sa pokúsili o amerického Červeného trpaslíka). Rupert Everett sa za Sherlocka absolútne nehodí, aj keď sa ho snažil zahrať dôstojne, no podlhovastá tvár nestačí, aby sa vtelil do Holmesa a nepôsobil smiešne. Ale najhoršie sú scény ako vystrihnuté z hollywoodskych krimináliek - scény, kde "Rupert" Holmes orlím zrakom blýska po izbách obetí a hľadá stopy, vševedúcim hlasom poučuje Lestrada a všetci sa idú pretrhnúť aby ho poslúchli, alebo keď sa inšpektor Lestrade nervózne prechádza medzi podriadenými počas porady... a čo robí preboha u Sherlocka nástenka s fotkami obetí??? Obávam sa, že scenárista i režisér sa príliš často dívali na Mlčanie jahniat a nikdy nečítali Conana Doyla. ()
Reklama