Režie:
Xavier GensScénář:
Xavier GensKamera:
Laurent BarèsHudba:
Jean-Pierre TaïebHrají:
Karina Testa, Aurélien Wiik, Patrick Ligardes, Maud Forget, Samuel Le Bihan, Estelle Lefébure, Rosine Favey, Adel Bencherif, David Saracino, Chems Dahmani (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Parta zlodějů prchá s ukradenými penězi přes hranice. Na chvíli zakotví ve starém hostinci, kde narazí na podivínského chlapíka a jeho rodinu, která se zde skrývá. Z obyvatel zapadlé putyky se vyklubou fanatičtí neonacisté se sklony ke kanibalismu. Strhne se neuvěřitelný souboj, ve kterém jde o krk. Začíná boj na život a na smrt!
Scenárista a režisér v jedné osobě Xavier Gens se netají zálibou ve filmech Texaský masakr motorovou pilou (The Texas Chainsaw Massacre, rež. Marcus Nispel, 2003), Noční můra v Elm Street (A Nightmare On Elm Street, rež. Jack Sholder, 1985), Saw (Saw) nebo Barbar Conan (Conan The Barbarian, rež. John Milius, 1982). O natáčení filmu říká: „Na začátku jsme měli spoustu problémů s násilnými scénami ve filmu. Poté, co se do střižny přišel podívat koproducent Luc Besson, (právě jsem pracoval na scéně jak si rodina vaří jednoho z hrdinů), a utvrdil nás v tom, že máme natočit film tak, jak to cítíme, se mi ulevilo. Krátce na to mi nabídl režii filmu Hitman (Hitman, 2007)“. (oficiální text distributora)
(více)Videa (5)
Recenze (353)
Těžko popsatelná směsice snad všech horrorových subžánrů, kde si tak každý najde své. Tu mutanti, tu trocha atmosféry s napětím, tu pohled skrze objektiv kamery, tam hektolitry krve. Tvůrci tak jednak honili postavy kam se jim zrovna hodilo a scény nápadně připomínali jiné horrory. Zápletka ze začátku byla slušná. Pak následovala už jen konfrontace s až přehnaně zvrácenou rodinou. Celý koncept příliš nezaujal, občas postrašil a účel tak do jisté míry splnil. Až se mě ale někdo zeptá na dobrý horror, Frontiere(s) ode mě neuslyší. Podobný survivor založený na skutečných událostech je Wolf Creek. Alternativa: Hostel, Wolf Creek, Borderland, Captifs. ()
Pan režisér měl očividně nakoukáno velké množství hororů, z kterých čerpal inspiraci. Cca. prvních 15 minut jsem měl chuť tu blbost vypnout, poté však film nabral uspokojivé tempo. Jako horor tento film označit nelze, ale to se bohužel stává trendem poslední doby. Sem tam useknutá končetina, nebo věčně ječící postavy u mě možná nějaké pocity vzbudí, bohužel však ne strach. Režisér je Francouz, takže koho lepšího si mohl pozvat na paškál než nacistickou rodinu. Nesympatický kvartet hlavních postav zahrál tomuhle filmu umíráček. Dávám * za snahu Franci dotáhnout se na USA. Ovšem Francouzi by měli zůstat u komedií, ty jsou alespoň koukatelné. ()
Přespávat v odlehlých motelech nikdy nebylo nic bezpečného. Už by si to ti mladí mohli zapsat za uši. Zvlášť když jsou neobsazené a majiteli je neonacistická kanibalská rodina, jejíž děd rád nosí nacistickou uniformu a vládne železnou rukou. Tři mladíci a těhotná dívka, která se ještě bude hodit, tak v klasické lineární vyvražďovačce okusí jejich (ne)pohostinnost, divák navrch dostane několik explicitních krvavých detailů. Sadisté ani nemusejí klepat na dveře. Povařit zaživa v horké páře, prostřelit hlavu, přeřezat achilovku, poležet na cirkulárce. Alexandre Bustillo, Julien Maury, Alexandre Aja – Francouzi, se kterými by se chtěl Gens (pak leckoho naštval Hitmanem) rovnat, ale rozhodně na ně nemá. Vizuálně ale solidně běsní. Jinak nepřekvapí, neumí atmosféru, ale na debut dobré. ()
Francouzská odpověď na HOSTEL. Jak to umějí jenom Francouzi, film naprosto bezelstně spojuje dekadenci a (předpokládám) záměrnou demenci s provokujícím politickým podtextem. Čtveřice mladých lidí zjevně arabského původu využije rasových nepokojů na předměstích Paříže k loupeži a uteče na venkov, kde se dostane do spárů početné, výrazně zdegenerované rodiny žijící v osamoceném stavení nad starým dolem (a taky provozující liduprázdný „hostel“). Pokud se na začátku jeden z hrdinů vyjádří o policistech jako fašistech, určitě nebyl připraven na přivítání, které jim všem připraví rasově čistá, leč vymírající rodina v čele se starým otcem, ryzím „náckem“ trousícím v uniformě slogany typu „Arbeit machts frei“. Když jediná z přeživších postav skončí v rukou policie, znamená to pro ní ironické osvobození nebo definitivní stvrzení její bezvýchodné situace? Film jednoznačnou odpověď nedává a budiž mu to k dobru. Ačkoliv se subžánru „maso“ hororů důsledně vyhýbám, FRONTIERE(S) považuju za jeho celkem snesitelný příklad. Tím, že je film natočený efektně, tj. rychle tempem i střihem, vyznívají veškeré důsledky použitých nástrojů (cirkulárky, řeznických háků, velkých kleští) spíše ve zrychleně „splatterovém“ než protahovaně sadistickém duchu. FRONTIERE(S) jsou atmosférickým a slušně zábavným mrháním celuloidu. ()
Pospájané nápady z iných horrorových filmov, ktoré sú fanúšikom žánru natoľko známe, že v očakávaní originality budú všetci nemierne sklamaní. Občas sa tieto nápady podarí dobre skombinovať a mrazivý účinok na seba nenechá dlho čakať, ale pokiaľ som si väčšinu filmu pripomínal scény z iných filmov, na tento si za chvíľu nespomeniem, lebo si ich určite nebudem spájať s týmto. 45%. ()
Galerie (63)
Zajímavosti (7)
- Režisér Xavier Gens vzpomínal, že "natáčení probíhalo trošku partyzánským způsobem, protože producent nechtěl, aby ve filmu byla krvavá přestřelka mezi ženskými postavami. Na začátku ji ze scénáře vyhodil a dával si pozor, abychom ji nenatočili. Takže jsme to udělali tajně, v noci, s druhým štábem, abych pak mohl sestříhat film, který jsem měl v hlavě. Byl to z mé strany akt vzpoury proti té strašné stejnosti a konsenzualitě francouzského filmu, proti tomu, že se hlavně mladí režiséři nemohou svobodně vyjadřovat tak, jak by chtěli." (NIRO)
- Film byl v Thajsku zakázán kvůli násilným scénám. (Chatterer)
- Film byl natočen za 36 dní. (Dlee)
Reklama