Režie:
Susanna WhiteKamera:
Mike EleyHudba:
Rob LaneHrají:
Ruth Wilson, Toby Stephens, Francesca Annis, Christopher Bowen, Pam Ferris, Tara Fitzgerald, Georgie Henley, Sam Hoare, Christina Cole, Annabel Scholey (více)Epizody(4)
Obsahy(2)
Sirotek Jana Eyrová strávila 8 let v internátní škole, stala se učitelkou a coby osmnáctiletá dívka přijala místo vychovatelky mladého děvčete na panství v Thornfieldu. Tam ji čeká nebezpečné tajemství i velká láska... Jana Eyrová je sirotek, kterého se ujal strýc. Bohužel brzy zemřel a o Janu se má postarat jeho žena, paní Reedová. Teta i její tři děti však Janu nesnášejí a velmi špatně s ní zacházejí. Tetina nenávist zajde dokonce tak daleko, že i když svému muži na smrtelné posteli slíbila, že se o ni postará, dává Janu do školy v Lowoodu, což je vlastně sirotčinec. V sirotčinci panují velmi tvrdé podmínky. Je tu zima a Janina jediná přítelkyně Helen nezvládne boj s chorobou a umírá. Jana je po její smrti velmi osamělá. Ve škole stráví osm let. Když dosáhne 18 let, podá si inzerát, že přijme místo jako vychovatelka. Po nějaké době se jí opravdu ozvou a Jana se stává vychovatelkou dívky Adele na panství Thornfield. Francouzské dívenky Adele se ujal majitel panství Edward Rochester a poskytl jí domov. Není však jeho dcerou. Edward Rochester tráví mnoho času mimo domov a s Janou se seznamuje až po několika měsících, když se konečně vrací na čas domů. Rochester je zvláštní, dalo by se říci až nepříjemný člověk, ale Jana ho zajímá, a tak si s ní dokonce občas povídá. Jedné noci vzbudí Janu podivné zvuky a zdá se jí, že slyší smích. Vydá se tedy studenou chodbou za tím zvukem a najde Rochestera spícího na posteli, která je v plamenech. Janě se podaří Rochestera vzbudit a společnými silami uhasí oheň. Ráda by věděla, co to bylo za zvuky, které slyšela, a také má podezření, že v takzvané Severní věži někdo bydlí, ale odpovědi se nedočká.
Rochester opět odjíždí. Nikdo netuší, jak dlouho bude pryč. Po několika dnech dostane hospodyně dopis, aby připravila dům, budou mít hosty. Rochester přijede se společností. Hlavní hvězdou společnosti je mladá a krásná Blanche Ingramová, její matka a další hosté. Je očividné, že Blanche by se ráda provdala za bohatého Rochestera. Na panství přijíždí další host a Rochester Janě přiznává, že tohoto muže tu vidí jen nerad. Je to muž jménem Mason, prý se znají z dřívějška. V noci se ze Severní věže ozývá hrozný křik a celý dům je na nohou. Rochester všechny uklidní a pošle do postelí, ale od Jany potřebuje pomoc. Společně jdou do Severní věže, kde leží v krvi těžce zraněný Mason. Rochester požádá Janu, aby o něj pečovala, zatímco on jede pro lékaře. Mezitím se někdo zuřivě snaží dostat do pokoje. Mason je očividně pokousaný. Nad ránem se jim s lékařem podaří Masona odvézt k ošetření, aniž by se hosté něco dozvěděli. Za Janou přijíždí návštěva, která oznamuje, že její teta, paní Reedová, je na smrtelné posteli a ráda by Janu ještě viděla. Rochester je překvapený, že má Jana příbuzné, a ač nerad, dává jí dovolenou i nějaké peníze, aby mohla tetu navštívit.
Jana se po letech setkává se svou tetou, která ji chtěla ještě vidět, než zemře. Setkání je z tetiny strany opět plné nenávisti. Nenáviděla Janu, protože ji její manžel měl radši než vlastní děti, a tak se jí zbavila. Poví jí však, že Jana má ještě jednoho strýce, bratra matky a ten ji před třemi lety hledal, když zjistil, že Jana žije. Strýc je bohatý a chtěl Janě odkázat své dědictví. Teta ani na smrtelné posteli nedokáže Janě odpustit její existenci. Jana jí však odpouští. Když se vrátí do Thornfieldu, který se stal jejím prvním skutečným domovem, Edward Rochester již na ni čeká. Chyběla mu, přesto jí hodlá sehnat místo jinde. Bude se ženit a většina personálu bude muset pryč. Nejlépe do Irska. To už Jana nezvládne. Thornfield považuje za svůj domov a Rochestera miluje. To přiznání Edwarda natolik zasáhne, že Janu okamžitě požádá o ruku, a překvapená, ale šťastná Jana souhlasí. Svatba se bude konat do měsíce. Pár dní před obřadem má Jana divný sen, a když se probudí, zdá se, že v jejím pokoji někdo je. Svatební šaty jí kdosi zničil. V domě je osoba, která Janě a Edwardovi nepřeje štěstí. Přesto nadchází svatební den a Rochester spěchá do kostela. Zde se dočkají překvapení. Objevuje se Mason, který tvrdí, že je Rochester ženatý s jeho sestrou, a nemůže se tudíž oženit s Janou. Tajemství, které bylo skryto, vyplulo na povrch. Rochester se přiznává. Jeho žena Berta žije v Severní věži v Thornfieldu. Vzal si ji po krátké době a neřekli mu, že je zatížená dědičným šílenstvím. To se projevilo krátce po svatbě. I přesto ji Rochester připravil vcelku příjemný život ve svém domě. Prosí Janu, aby ho nezavrhla, a nabízí jí, že spolu odjedou do jeho domu na břehu moře, kde by spolu žili jako bratr a sestra. Nechce, aby žila v hříchu. Jana si to chce rozmyslet, ale zoufalá uteče z domu. Potuluje se opuštěným vřesovištěm a doufá, že zemře stejně jako její dávná kamarádka Helen. V mdlobách ji tam objeví místní duchovní John Rivers a donese ji do domu svých sester, kde se o ni postarají. Je zřejmé, že tato žena ztratila paměť. Na šatech má vyšity iniciály J. E., a tak jí začnou říkat Jana Eliotová. John i jeho sestry vidí, že je Jana vzdělaná, a tak jí John sežene práci učitelky v místní škole. Jana si vede dobře, ale nikdo stále neví, kdo vlastně skutečně je. Až jednoho dne přijde John za Janou a poví jí, že už ví o její minulosti v Thornfieldu. Také ji hledal jakýsi advokát, aby jí oznámil, že zdědila dvacet tisíc liber po svém strýci. Janu mrzí, že se s ním nikdy nesetkala, ale má ohromnou radost, když se dozví, že John a jeho dvě sestry jsou její příbuzní. Jana je nadšená. Okamžitě se hodlá podělit o zděděné peníze se svou novou rodinou. John se chystá na práci misionáře v Africe a požádá Janu o ruku, aby ho jako jeho žena doprovodila. Je to jediná žena, o které je skálopevně přesvědčený, že se pro takovou práci hodí. Jana souhlasí, i když Johna nemiluje a on nemiluje ji, ale nejprve se chce ještě jednou vrátit do Thornfieldu za Rochesterem. To, co vidí, ji šokuje. Z Thornfieldu zbylo jen spáleniště. Dům zapálila šílená Berta a spáchala sebevraždu skokem z výšky. Rochester žije v jiném domě. Jana se za ním vypraví a zjišťuje, že při požáru přišel o zrak, když se pokoušel Bertě vymluvit skok. Je nesmírně šťastný, že se Jana vrátila, a i Jana je šťastná, že je zase s ním. Rochesterovi však už nyní nestačí, aby spolu žili jako bratr a sestra. Přeje si ženu, manželku. Jana souhlasí. Po nějakém čase žije celá velká rodina pohromadě. Jana, Edward, Adele, Janiny sestřenice, dvě malé děti, pes. Tito všichni se nechají portrétovat, a přestože John je na misi v Africe, je na obraz přimalován také. Nyní má Jana konečně to, po čem celý život toužila. Svou rodinu a milujícího manžela. (TV Prima)
(více)Recenze (96)
Ruth, ó, krásná Ruth Wilson, ach ten obličejík, oči, úsměv. A ten mužný přímý pohled a přísný výraz Tobyho Stephense. Tajemno, záhadno, mysterično a zvědavo z toho srší na plné obrátky. A kdo by to čekal, od jakési čoviny ze staré doby, navíc od Charlotte Brönteové, jejíž jméno stačí slyšet a v mojí hlavě hned vyvstanou myšlenky na nějakou romantickou kravinu. Tohle sice taky je dost o romantice, ale taky o tragédii, mizérii a beznaději. Dějově je to v podstatě stejné jak Jana Eyrová - The Movie, akorát tohle skončí kupodivu docela pozitivně. Co mi vadilo, tak ta častá absence logiky - že nikomu nebylo divné, že se furt svítilo ve věži, že tam visel ten šátek z té věže a že sir Rochester do té věže často leze. A že se Jane vůbec nezajímala o to, kdo ho zapálil v posteli, kdo pokousal jeho kámoša a kdo ji v noci před svatbou osvítil svíčkou a rozerval záclony (nebo možná svatební šaty nebo co to bylo) a kdo tam v noci chodil dělat bububu. No prostě ona i ostatní tam žili tak dlouho a nikdy se nic neřešilo a nezajímalo je, co se to tam děje. A navíc - jak se ta jeho bláznivá ženská dostávala dycky ven, když tam měla být zavřená? Pak mi vadilo, že ani nevysvětlili, jak oslepl atd. To jsou věci, co mi na tom vadily. Ale jinak můžu říct, že mě to docela pohltilo a jakž takž aji bavilo... No jo, holt to bylo ještě v době, kdy neexistovaly rozvody... ()
Dokonalé, nádherné, strhující, bezchybné, kouzelné, dechberoucí - a takhle bych mohla pokračovat věky:-). Tato adaptace neméně nádherné knihy mě opravdu nadchla a vehnala slzy do mé tváře. Herecké výkony bezchybné(Rochester byl perfektní!) a vůbec celkově se to výborně povedlo. Mohu jen smeknout před umem Susanny White a navěky ji uctívat;-). ()
Filmové zpracování Jany Eyrové je vždy vydařené. Nicméně už jsem viděla tolik verzí (a i četla knihu), že musím srovnávat. Toto zpracování mi příjde oproti některým ostatním spíše průměrnější, zjednodušené, méně intelektuálně náročné než předloha, i když příběh to bezesporu kouzelný je a navždy zůstane. Jana v tomto podání působí až lhostejně, nejsou zde vysvětleny motivace postav, proč došly k určitému postoji. Kdybych jiná zpracování tohoto romantického dramatu neznala, určitě bych hodnotila výše. V knize bystrá, konverzačně více schopnější a zajímavá Jana je v této film.podobě poněkud nevýrazná, v hovoru se vzmůže většinou jen na: "ano, pane, ne pane, nevím pane..." a to nejzajímavější z její osobnosti zůstává skryto. Váhám mezi 3 a 4 hvězdami, navzdory nedostatkům se mi i toto zpracování celkem líbilo. Doporučuji však spíše procítěnější film.zpracování z 80.let s charismatickým Rochesterem s duchapřítomnějšími dialogy, které dávají hlouběji proniknout do nitra postav, navzdory tomu, že v pár situacích může jeho emotivní projev vyznívat až přemrštěně, divadelně. Nezapomínejme ani na to české z roku 1972.. Už pro to, že "Osudová láska J.E." působí oproti jiným zpracováním místy až odtažitě. Díky neustálému opakování na tel.obrazovce je ovšem nejpřístupnější, nejhranější a zřejmě z tohoto důvodu se právě ona těší tak velké oblibě. ()
Nerozumiem ako môže niekto Ruth Wilson považovať za krásavicu. To si tie skrútené ústa ešte nikto nevšimol? Aj tu, aj neskôr v Afére je považovaná za krásku, ktorá nemá páru. Herecky ale výborné, no dejovo som nikdy na Janu Eyrovú nejak chuť nedostal. Na taký Hazard sŕdc či Pýcha a predsudok to nemá ani zďaleka. Tých viktoriánskych románov je naozaj čo vyberať, lenže toto je také priemernejší ženský Dickens skombinovaný s Rosamunde Pilcherovou. Mužské publikum si toto len ťažko nájde. ()
Já tuhle verzi jednoduše miluju, jednou za čas se k ní vracím a pořád mě to baví. Autoři se se mnou naladili na stejnou strunu, ve filmu je pro mě vše, co tam má být dějově - nepříliš rozvláčné dětství a závěr u St. Johna, pro mě zajímavě řešené a řazené retrospektivy. V mých očích jednoznačně nejlepší pár Jana a E. Rochester, perfektně k sobě pasují a oba svůj part perfektně zvládli, baví mě sledovat tu smršť emocí u obou, to v žádné verzi pro mě nebylo tak výrazné, jakkoliv mám ráda verzi s Daltonem a Clarke. Ruth Wilson fantasticky vystihla charakter Jany, její vášnivost, pevné odhodlání nesejít ze správné cesty, přímost, její herectví zde je pro mě koncert a Toby Stephens k ní náramně sedne a doslova miluju jeho poslední scénu u potoka, ta má pro mě neuvěřitelnou sílu a je mi úplně jedno, že úplný konec - "po pár letech" - může působit trochu kýčovitě, já to beru spíš jako vtip. Navrch jsou ve filmu krásné reálie a velmi podmanivá hudba Roba Lanea. Pro mě láska na celý život. ()
Galerie (55)
Photo © British Broadcasting Corporation
![Osudová láska Jany Eyrové - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/967/159967604_fae618.jpg)
Zajímavosti (4)
- Toby Stephens si zahrál Edwarda Rochestera. O deset let dříve byl jeho starší bratr Chris Larkin obsazen do role Fredericka Lynna v Jana Eyrová (1996). (velkavoda)
- Román Jana Eyrové od anglické autorky Charlotty Brontëové se dočkal již více než desítky různých filmových a televizních zpracování. Tato čtyřdílná série z roku 2006 nezůstala stranou očí kritiků, o čemž svědčí čtyři televizní ceny a patnáct dalších nominací, včetně nominace na Zlatý globus pro hlavní představitelku Jane Ruth Wilsonovou. (Morien)
Reklama