Režie:
Miloslav LutherScénář:
Vladimír KörnerKamera:
Ivan ŠlapetaHudba:
Jiří BulisHrají:
Petr Čepek, Emma Černá, Martin Huba, Miloš Nedbal, Ladislav Mrkvička, Josef Karlík, Jan Kanyza, Lubomír Kostelka, Ilja Racek, Jan Přeučil, Miriam Kantorková (více)Obsahy(1)
V roce 1983 natočil režisér Miloslav Luther podle scénáře Vladimíra Körnera pětidílný televizní seriál Lékař umírajícího času. Tento úspěšný seriál o osudech slavného lékaře a filozofa slovenského původu Jána Jesenského – Jessenia – se v roce 1990 autoři rozhodli sestříhat do celovečerního filmu Svědek umírajícího času. Znovu tak nahlédneme do rudolfinské epochy. Příběh začíná v roce 1596, kdy se na uherské pustě poprvé seznámíme s lékařem Jesseniem. Napínavé životní příběhy sledujeme až k tragicky vrcholící bitvě na Bílé hoře a popravě sedmadvaceti českých pánů. Kromě Jessenia, skutečně renesančního muže, který byl od roku 1618 i rektorem Univerzity Karlovy, v něm poznáme i další osobnosti té doby – například hvězdáře a matematika Keplera, císaře Rudolfa II. a Kryštofa Haranta. Ve filmu si zahráli vynikající čeští i slovenští herci. Jessenia vytvořil výborný Petr Čepek, jeho ženu Emma Černá, Keplera Martin Huba a Rudolfa II. Rudolf Hrušínský. (Česká televize)
(více)Recenze (58)
Ač hodnotím průměrem, jde o velké zklamání. Lekár umierajúceho času byla výborná minisérie, která dokonale představila svět Rudolfínské éry a počátku třicetileté války. A to včetně charakterů, nikoli jen Jesenia, ale i řady dalších současníků počátku 17. století. Svědek umírajícího času se snaží být tím čím je slovenský originál na poli 1/4 času. To se prostě podařit nemohlo. Děj se samozřejmě nyní zaměřuje pouze na Petra Čepka bez všech těch odboček. Vše je podáváno zkratkovitě a myslím, že i osoby, které neviděli původní slovenskou verzi musí dojít k závěru, že zde zřejmě byl exkluzivní filmový materiál sestříhán do opravdu ohavné podoby, která nedává většině scén žádný smysl. Vedlejší charaktery, co se zde mihnou nikdy nejsme schopní pochopit, protože scény, které je charakterizují, jsou na podlaze střižny. Řád tomuto chaosu se snaží dodat hlas vypravěče, ale i bez něj bych hodnotil stejně. Miroslav Luther natočil jeden z nejlepších televizních počinů v historickém žánru. Bohužel, rok 1990 dokázal tento počin naprosto kvalitativně zadupat do země. Výsledek je jen kostra, která snad motivuje podívat se na celou slovenskou verzi. 60% ()
Československá televizní produkce a tak pochopitelně i slušná výprava či kostýmy. Po formální stránce není moc co vytýkat. Sestřih z původního seriálu pak profesionálně vytvořený a příběh je celistvý a dává smysl. Čepek, Hrušínský, Suchařípa, Poloczek, Kostelka, a to je jen krátký výčet hereckých hvězd, které se, jak už bylo v dřívějších dobách zvykem, účastnili podobných televizních projektů a byli zárukou minimální kvality. Výborné a české silně národovecké historické téma, která dříve (byť mnohdy lehce až více deformovaná) v televizní či filmové tvorbě rozhodně nechyběla. Tím ale výčet pozitiv, navíc spíše objektivních, končí. Tím co mne u Svědka umírajícího času doslova ubíjelo, bylo akademické pojetí celého vyprávění a herecké recitály, zejména Hrušínského Rudolf II. byl v tomto ohledu přímo otravnou figurou. Mnoho scén jsem tak docela letargicky prosvištěl a teprve závěr s popravou českých pánů paradoxně do té usychající směsi vlil trochu živoucí tekutiny. Takže tedy jen silnějších 1621 hvězdiček. (letopočet prosím ciferujte) ()
Pokud se na to budeme dívat, jen jako běžní diváci, jde o skvělou historickou podívanou, s plejádou českých a slovenských hereckých hvězd v ponuré době před a po bělohorské, ale jako historik musím bohužel snížit hodnocení o některé nepravdivé momenty. Petr Čepek zde dostal jednu z mála hlavních rolí v období normalizace a skvěle zosobnil Jana Jesenia z Jesena. ()
Poté co mne zklamalo Bůh s námi (2018) s Dobrým, tak jsem si chtěl připomenout něco lepšího z československé filmové historie o době okolo bitvy na Bílé hoře. Tento film je sice točený na obstarožní filmový materiál, ale dějiny českých stavů vs. Habsburkové na pozadí života doktora Jeseniuse, autora první pitvy v Praze ukáže lépe. Atmosféra doby, kostýmy, výprava, skvělé obsazení vykouzlilo lepší tři hvězdy. PS: Co jsem si nejvíc zapamatoval, byla mrazivá scéna, když odváděli panstvo na popravu ( strhali šaty, uřezali límce a svázali ruce... určitě lepší zpracování než v Bůh s vámi ). Koneckonců tohle je asi životní role Petra Čepka, kde má hlavní roli. ()
Filmu se podařilo naštvat jak mou filmovou tak i historickou duši, naprosto zmatkovitě a nesourodě sestříhané střípky ze života Jesenia, kde chybí jakákoliv spojovací linka či silnější moment, většinou se jedná o komorní nepodstatné záležitosti (do defenestrace, pak už to smysl i děj má). Film má silně potemnělou atmosféru, to asi aby zakryl nedostatek financí, který bije do očí, ona ta nesourodost je jistě dána tím, že je to sestříháno ze seriálu, který jsem neviděl, ale věřím, že tam bude vše mnohem více rozvedeno a dán tomu smysl. Dalším špatným prvkem filmu je Čepek, který se do role nehodí. Z historického hlediska se jedná o poněkud smyšlenou záležitost, hlavně v první polovině filmu, točící se kolem Rudolfa II. (stačí si přečíst i to málo co je na wikipedii), nebo třeba defenestrace, kde jsou sice vyhazováni ze správného okna, ale padají úplně někam jinam. Jsou to drobnosti, ale když u filmu trpíte, tak tyhle maličkosti neodpustíte. ()
Galerie (2)
Zajímavosti (2)
- Krytý most, ku ktorému vojaci dovezú Jesénia (Petr Čepek), je Hrabový most v obci Lenora. (hollci)
- Původní pětidílný seriál byl natočen v roce 1983 pod názvem Lekár umierajúceho času. Po sedmi letech byl materiál znovu zpracován, upraven na metráž celovečerního filmu, opatřen českými dialogy a pozměněným názvem. Do kin byl uveden v únoru 1991. (hippyman)
Reklama