Režie:
Alejandro AmenábarKamera:
Xavi GiménezHudba:
Dario MarianelliHrají:
Rachel Weisz, Max Minghella, Oscar Isaac, Ashraf Barhom, Michael Lonsdale, Rupert Evans, Homayoun Ershadi, Richard Durden, Yousef 'Joe' Sweid, George Harris (více)Obsahy(2)
Píše se rok 391 po Kristu a Egypt se nachází pod nadvládou upadajícího římského impéria. Násilné, náboženské nepokoje pronikají ulicemi Alexandrie až za brány slavné městské knihovny. V jejích zdech zůstává uvězněna i vynikající astronomka a filozofka Hypatia (Rachel Weisz), která je i se svými věrnými stoupenci odhodlaná knihovnu bránit. Dva muži jsou ale odhadláni bojovat nejen o záchranu veškeré moudrosti antického světa, ale také o lásku krásné Hypatie. Vtipný, bohatý a privilegovaný Orestes (Oscar Isaac) a Davus (Max Minghella), mladý otrok, který se zmítá mezi tajnou láskou ke své paní a vidinou svobody, kterou by získal, kdyby se přidal k nepřátelským křesťanům… Film Agora vypráví nejen o moudré Hypatii a jejím životě, ale také o době, kdy ze starověkých chrámů odcházeli staří bohové a nastupovala nová náboženství. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (766)
Konverzačná historická dráma (avšak s monumentálnou výpravou), ktorá je strhujúcejšia ako 95 % všetkých epických historických veľkofilmov....Výborná kamera, skvelá hudba, špičková réžia Alejandra Amenábara, vynikajúca Rachel Weisz (ako vždy :))....ale čo robí z Agory skvelý film je samotný príbeh....neskutočne zaujímavý námet spracovaný do výborného scénara....Wow toľko obdivných slov v jednom komentári :D...takže 90 %.... ()
Alexandrie, konec 4. století. Křesťanství už se šikovně etablovalo a začíná svou vítěznou pouť říší. Ve slavné knihovně se stále ještě učí řecká astronomie, matematika a novoplatónská filosofie. Jednou z přednášejících je Hypatie, krásná a mladá a zatraceně chytrá... Už v tomto okamžiku jsem začal pochybovat o smyslu celého filmu, a moje pochybnosti už nic nerozptýlilo. Celý film je krásně provedená ilustrace určité teze. Interpretací si lze vymyslet celou řadu, mně osobně sice nevadí paralely mezi křesťanskými fanatiky a jejich současnými muslimskými protějšky (i když fundamentalistický americký Jih je podobných blbů také plný), osobně si ale myslím, že děsivější možnost výkladu je střet nevzdělaných mas s elitou. Elita se o masy vůbec nezajímá, těm se nic přednášet nebude, a ony potom dychtivě hltají každou blbost, která jim odpoví na jejich stejně palčivé otázky. A Hypatie to odnesla. Jenže, mohla by vůbec v té době někde něco přednášet žena? A tato první pochybnost mi celý film rozmetala. Na evropské poměry nebývalá výprava a krásná kamera už mi radost z filmu nevrátily. ()
Ze zacatku jsem si rikala, ze moje hodnoceni bude dost slaby, ale postupem casu jsem si zacala uvedomovat co timto filmem tvurci vlastne chteji rict. Doba byla kruta, kdyz jste byla zena a jeste k tomu chytra, tak vas nazvali carodejnici. Na tomhle díle je krasne videt, jak primitivni, nasilnicke a roztahovacne krestansvi vlastne vzdycky bylo. Nebo jak se lidi dali krasne manipulovat za pomoci viry. 4**** ()
Tento snímek se mi velice líbil svojí výpravností a zároveň mě odpuzoval svým námětem. Střet náboženství a rozumu.. Střet manipulace a samostatného myšlení.. Bůh je jediný spravedliví a lidé jsou parchanti bezbožní. ()
Krásný film. A já se konečně dočkal. Křesťané (a jejich nejrozšířenější náboženství které IMHO může za historicky nejvíce vražd v dějinách lidstva) jsou zde vyobrazeni jako vraždící lůza. A svět může být znovu ve jménu Krista uvrhnut do temnoty.... Uf. Jsem se nějak rozčílil.. K filmu - úžasně vytvořená atmosféra, vynikající režie a hlavně herecké výkony. 85% ()
Zajímavý pohled na to, jak moc se církev vzdálila od myšlenek Ježíše a jeho raných následovníků za pouhé tři století. A úpadek pokračoval samozřejmě i dál... ale to už snad každý člověk vstřebal natolik, aby dokázal odlišovat náboženství od církve a neházel je do jednoho pytle. Několik historických nepřesností a pár hluchých míst. 70% ()
Krásny ale občas nudný a rozháraný film, ktorý nevie aký príbeh chce rozprávať - príbeh vedkyne riešiacej záhadu, neopätovanej lásky, vzostupu kresťanstva či súboja o moc..? Škoda, keďže rozjazd bol viac ako len výborný, avšak zaujímavosť filmu (nie obsahu) klesala, čím klesala i moja pozornosť a nakoniec i hodnotenie. ()
Agora... kdyby byla natočena v čistě hollywoodské produkci, patrně by převažoval patos a klišé nad obsahem, hlavní roli by hrála krutost a zabíjení, či přeslazená romantika.. prostě by vznikl další historický "popcorňák" viz. Trója atd... Naštěstí hlavní slovo měl Španěl Alejandro Amenábár a většinu filmového ansáblu tvořili také Španělé. Vznikla tak velkolepá, struhující a poučná podívaná o odvážné ženě Hypatii, která byla ochotna pro lidské vědění riskovat vše a dokonce i položit život. Na pozadí tohoto příběhu se nám dostane vysvětlení jak to vlastně bylo s onou slavnou Alexandrií a její knihovnou, a také jak přemýšleli tehdejší vzdělanci o Vesmíru, kdy jich většina považovala Zemi za jeho středobod. Agora je vynikající. Amenabár uchopil látku z té správné strany a do přivětivé stopáže vměstnal vše zásadní tak, abychom nebyli zahlceni informacemi a také abychom se nenudili.. Velmi zajímavé jsou také "prostřihy" a pohledy skrze Boží oko!! Agoru nelze nedoporučit!! ()
Historické drama, které pojednává o náboženství, to je Agora. Po jeho shlédnutí mám zvláštní pocit. Připadá mi totiž, že kdyby neexistovalo náboženství, mohli jsme už dávno létat ve vesmírných lodích. Pokud jsou události, které byly ve filmu nastíněny pravdivé, je to nesporný důkaz o tom, že fanatická víra v jakéhosi mlčícího pašu nad námi je pouze k tomu, aby lidé mohli páchat cokoliv a odůvodnit to boží vůlí. To a také fakt, že víra, která není pouze abstraktní, rapidně zpomaluje rozvoj myšlení. Věřím, že kdyby ze dne na den celá planeta začala věřit v boha, tak do roka znovu skáčeme po stromech. To by asi stačilo...potřeboval jsem to ze sebe dostat. Film byl jinak opravdu poutavě natočený. Přestože jsem nevěděl, do čeho jdu, byl jsem upoután po celých 127 minut a napjatě jsem sledoval, co ti plesniví, tupí fanatici bez špetky vlastního rozumu zase udělají. Velmi se mi také líbila postupná změna názorů hlavních postav. A to město, ta architektura, to byla prostě nádhera. Ať už se mi to líbí, nebo ne, musím Agoru označit za emocionálně mimořádně silný film. Jo a abych nezapomněl: Agora je další z řady filmů, které ve mně podněcují brutální nenávist vůči jakémukoliv pitomému náboženství. A ať do mně blesk uhodí, jestli kecám! ()
Úchvatný, velkolepý, ale zároveň duchaplný film s výbornými hereckými výkony a odvážnou tezí, kterou předává chytře ale bez servítek. Víc si snad už nelze přát. Občas je sice až příliš okatě zaujatý, a některé scény mají o něco více pathosu, než řadový divák ocení, nicméně to nic nemění na tom, že anticky historické filmy by rozhodně měly vypadat méně jako Troja a více jako Agora. 85% ()
Zpracování Agory se blíží božským výšinám a já marně vzpomínám, který historický film z posledních desetiletí byl výživnější. Našel jsem zde opravdu všechno od lásky až po brutalitu tehdejších časů, celé je to vložené do velice realistických ideí, fylozofických úvah, zrad a malicherných konů, za které by se nemusela stydět ani vláda ČR. Nepotřebuju znát přesná historická fakta a datumy, stačí mi vidět, jak je tento film pro diváka bohatý, k tomu abych poznal jeho kvality. ()
Film má tu správnou nasládlou těžkost, jež patří k příběhům antiky - byť už dohořívající. Avšak Hypatii (ostatně i Cyrila, ale to je vedlejší) jsem si vždy představoval jinak. Natolik jinak, že jsem měl problém tuhle lehce hysterickou kostnatou fyzikářku přijmout celé dvě hodiny. / A opět mám starý problém: Hodnotit v širším kontextu vedlejších informací (ať už o námětu, nebo o procesu tvorby), či se od nich všech oprostit a uvažovat filmový mikrokosmos? ...tak jako tak, něco málo přes padesát procent se mi zdá adekvátní hodnocení. ()
Přesvědčivost raného evangelia spočívá především v jeho emancipační agendě, a kdo chce tomuto stádiu expanse přiznávat víc než atraktivitu čistě politickou, je prostě naivní anebo ignorant; všechny o nejnižší kastu se opírající revoluce vypadají stejně. Zajímavé je i to, že jak je stále méně těch, jimž se lze s ohledem na původní program pomstít, posedlost si vynalézá další a po pohanech následují Židé. Bez těchto hrůzných počátků by křesťany historie zaznamenala asi jako farizeje, saduceje, esejce, gnostiky nebo nějakou jinou sektu, zkrátka bychom se o nich dovídali spíše při humanitních studiích než v běžném denním kontaktu s jejich stavbami, politickými stranami atd. Aby dnes mohli pohodlně čistě „věřit“, museli dřív vraždit, protože bez toho by se později ani nedověděli, v co že mají věřit (žádná moc, žádný zájem o něčem diskutovat, žádné koncily; podobně jako jiné nauky by dnes křesťanství nebylo téměř reflektované, vůbec by se k nám v takové míře nedostalo, kdyby se brutálním obracením barbarů a přes tisíc let trvajícím masakrováním všeho cizího neprosazovalo na úkor dnes uznávaných svobod). Ale při hlubším zamyšlení a poctivě uvažováno, křesťanství neubralo ze své děsivosti a arogantní iracionality. Zvláště rád mám jeden Dawkinsův podiv nad tím, že zatímco čtyřletého trockistu nebo marxistu bychom považovali za něco zcela nepřirozeného, ba nepředstavitelného, takže nás ani nenapadá o tom vůbec přemýšlet, takto včasná indoktrinace křesťanstvím mnohé z nás ještě vůbec nezaráží. Chaosem postupující christianizace popletená hlava zoufale prohodí: „Já nevím, v co věřím.“ Proti tomu Hypatiina námitka „já o své víře pochybovat musím“ vyjadřuje samo jediné vyznání filosofie, původně znamenající souhrn všech vědeckých zájmů usilujících o pochopení podstaty světa a našeho místa v něm (logika, fysika, metafysika, noetika, ethika), vždy ale vrcholící v skepsi. ()
Americky pojednané, ale mesidž tam byla: ne_mocní jdou po moci hlava nehlava, třeba krz mrtvoly. To je jedna z jistot v tomto slzavém údolí. ()
Povedene historicke drama ze 4 st. n.l.. Rachel Weisz velmi dobra. Jinak pro vsechny Hypatia neobjevila, ze Zeme obiha po elipse na to prisel az Kepler, je to jen fabulace scenaristy a rezisera. Necekejte od filmu, ze jsou presne zachycene historicke udalosti. ()
Pro ty kteří po přečtení obsahu nepochopili jak tohle skončí,můj komentář obsahuje SPOILER (a to nemluvim o tom,že jde o historický film-intelektuáLOVE-vy se mi jen zdáte!).Speciálně pro defa korunka,Eodeon a Maher.Těšil sem se na film ze starověkého Egypta,ale tady se pořád řeší jenom nástup křestanství.Pomalu sem si ani nevšiml že se to odehrává v Egyptě.Mohlo to být kdekoli.Rachel Weisz byla ucházející i když její tragický konec mi byl úplně šumák (to je ten spoiler!),protože emoce se tu nekonají-to sem chtěl říct tím spoilerem.Hodně mě to zklamalo.Snižuju na dvě.Tohle prostě není absolutně ničím originální ani vyjímečné.Předvídatelné od prvních minut.Poslouchat to že křestani sou pokrytecké svině už nudí i mě.A ještě něco:tohle sou komentáře!!!! Ne recenze!!! ()
Vynikajuco natocene a pre mna az deprimujuco jasne, ako to s Hypatiou nakoniec dopadne. Musela byt uzasnou zenou, avsak svojim narodenim mentalne predbehla svojich sucasnikov o storocia. Rachel som vnimal uz v jej filmovych zaciatkoch velmi pozitivne a taktiez tu je vyborna. Ako v mnohych podobnych filmoch aj tu mi bola vyslovene odporna tupa masa, lahko zmanipulovatelna a nemysliaca. Clovek vidi, ze ludstvo sa za tisicrocia zmenilo len malo. Sice toho vie neskonale viac, ale dianie v sucasnom svete, nas mnohokrat nechava s krutiacimi hlavami. Myslim, ze film zasiahne kazdeho. A ked nie to, tak ho aspon prinuti k zamysleniu sa nad .... ()
Film mimo jiné o tom, že dav se vždy mýlí. ()
Nepozerajte to. Bolo to o hovne. A moj najoblubenejsi film je Avatar. ()
Skvělé, ale často nudné. Možná je to způsobeno hlavně tím, že jsem od toho čekal opravdu moc! Amenábar a Rachel Weisz...prostě jsem čekal něco ohromujícího a to se mi nedostalo. Celou dobu to bylo zajímavé, ale nic víc. Konec mě však dostal. Hudba nádherná! Soundtrack se opravdu povedl. ()
Reklama