Režie:
Carl Theodor DreyerKamera:
Karl FreundHrají:
Benjamin Christensen, Walter Slezak, Nora Gregor, Karl Freund, Grete Mosheim, Mady Christians, Robert GarrisonObsahy(1)
Němé drama bylo natočeno podle stejnojmenného románu Hermana Banga. Ústředním motivem je vztah malíře Clauda Zoreta a jeho modelu, mladého Eugena Michaela. Zoret zahrnuje svého chráněnce přízní, penězi i láskou. Michael však sleduje své vlastní cíle a malíře jenom využívá. (wero1000)
Recenze (9)
Film Michael zasahuje do uměleckého soukromí a se svým homosexuálním (a také bisexuálním) - zřetelným, byť nevyřčeným - zabarvením způsobil ve společenském klimaxu tehdejší doby skandalizují odmítnutí. Carl Theodor Dreyer zvolil předlohou román dánského spisovatele a novináře Hermana Joachima Banga Mikaël (vzorem umělce měl býti francouzský sochař Auguste Rodin) a srozumitelně tu identifikuje niternou osamělost umělce - úzkost, její příčiny a následky, kteréž místo naplnění a životodárného uvolnění (je chvilkovou záležitostí) přináší destrukci, a to navzdory sebeklamným iluzím. Linie "zakázané" lásky je ve filmu hned trojí, pokaždé s jiným destruktivním dopadem na život. Film je intimní, niterný, skvostná je výprava, tedy stavby, jejichž autorem byl německý architekt Hugo Häring (také navrhl kostýmy). Hlavní postavou je Claude Zoret (velmi zajímavý Benjamin Christensen), proslavený malíř a osamělý muž, v naději upnutý ve své niterné bolesti k mladické kráse a iluzi společného štěstí. Důležitou postavou je Eugène Michael (zajímavý Walter Slezak), mladík a malířův model, těžící z patronovy slabosti, ale má vlastní toužení. Hlavní ženskou postavou je Lucia Zamikoff (příjemná Nora Gregor), hraběnka s finanční potíží, mladá, atraktivní žena s nadějí, předsevzetím a vlastními způsoby. Výraznou postavou je také Charles Switt (zajímavý Robert Garrison), novinář a malířův blízký přítel, jehož varování nesou stopy žárlivosti. Z dalších rolí: malířův starý, stále věrný majordomus Jules (Max Auzinger), hluboce zamilovaný vévoda z Monthieu (Didier Aslan), jeho milenka v krátkém období štěstí Alice Adelsskjold (Grete Mosheim), její rozzlobený a mnohem starší manžel (Alexander Murski), vévodova smutná mamá a vdova (Wilhelmine Sandrock), nebo trošku poťouchlý obchodník s uměním LeBlanc (kameraman filmu Karl Freund). Michael je intenzivním intimním náhledem do niter lidských v osamělosti a bolesti (s kapkami štěstí) - díky lásce, navzdory lásce i v iluzi lásky. ()
Protože jsem již dříve zde okomentoval nejstarší filmy, zde na GT uvedené, podíval jsem se i na tento sem nově vložený, samozřejmě rovněž s herci, kteří už nežijí a musím hodnotit nadprůměrně pozicí diváka tehdejší doby. Ale … ten příběh zamilovaného staršího muže a mladíka, který jej jen využívá, by se klidně mohl, samozřejmě s nynějšími dobovými reáliemi, odehrát v realitě či ve filmu i dnes! 6777 ()
Carl Theodor Dreyer, známý svými nepřekonatelnými literárními adaptacemi, se přesvědčivě vypořádal i s dekadentním románem Hermana Banga Mikaël. Podmanivý příběh starého mistra a jeho vztahu ke svému mladému modelu. Krásná princezna, jež do tohoto vztahu vstoupí a zcela ho rozbije. Výborný hudební doprovod, agresivní kamera, srovnatelná snad jen s Dreyerovým Dnem hněvu a nasvícení, jaké se v německém němém filmu jen tak nevidí. ()
Film má dekadentní charakter prostředí, ve kterém se odehrávají vztahy. Dreyer kladl důraz na výtvarnou stránku filmu. Nebýt tohoto prostředí, mohl by mít divák až pocit výstřednosti, která nemá hloubku. Zápletka je jednoduchá - malíř mladíka adoptuje a objeví se hraběnka, která mladíka svede. Způsob herectví je čistě divadelní. Stolovací scéna působí přepychově (možná komplex režiséra, který vyrůstal chudý). ()
Jedna zbankrotovaná princezna, jeden žárlivý a chamtivý mladík, který za nic na světě nechtěl přijít o své lehce nabyté dědictví. A jeden starý muž, který aby se nezbavil krásných vzpomínek, raději obětoval svou budoucnost. Absence slov ten příběh plný bolesti a smutku, plný chladu a bezcitnosti, dělá ještě hlubším. A když si uvědomím, že Dreyera za pár let po něm čekal malinko podobný osud, je z toho hodně mrazivých 5*. ()
Galerie (3)
Zajímavosti (1)
- Stejnojmenná románová předloha Hermana Banga byla zfilmována již roku 1916, kdy vznikl švédský snímek Vingarne (1916) režiséra Mauritze Stillera. (SeanBean)
Reklama