Režie:
K. M. WallóKamera:
Julius VegrichtHrají:
Vítězslav Vejražka, Vilém Besser, Eva Kubešová, Zdeněk Řehoř, Oldřich Vykypěl, Petr Skála, Ota Sklenčka, Marie Vášová, Rudolf Hrušínský, Božena Böhmová (více)Obsahy(1)
Umělecký film natočený podle stejnojmenného románu laureáta státní ceny T. Svatopluka. Film nás uvádí do prostředí průmyslového města Botostroje v době krise v roce 1932. Ukazuje nám na příbězích hlavních hrdinů Josky, Pazdery, Nikodýma, Andrése, Marie, Antonína i jiných pravou tvář tohoto amerikánského města i způsobu vykořisťování. Odhaluje i postavu šéfa, vydávaného za „správného" podnikatele, který dovede dát lidem práci i výdělek, jako bezostyšného kapitalistu, jenž používá těch nejbrutálnějších method vykořisťování, aby dosáhl co nejvyššího zisku. Film je však současně věnován oněm hrdinům, kteří se přes všechnu persekuci nebáli illegálně proti šéfové moci bojovat, i jejich snaze sjednotit dělníky před nebezpečím fašismu u nás. (Filmový přehled)
(více)Recenze (152)
Nelítostná komunistická agitka. Dnes se může zdát, že démonicky vylíčený šéf byl výplodem komunistické představivosti, ale skutečný Tomáš Baťa i jeho bratr Antonín nebyli žádní svatouškové. Ve filmu vidím zřetelné narážky na některé známé historky, na které vzpomínali Baťovi blízcí spolupracovníci. Filmový šéf často vykřikuje: "kašlu vám na...", skutečný Baťa však měl peprnější frázi: "nasrat na...". Architekt Karfík vzpomínal, jak se Baťa rozčiloval, že nově postavený železobetonový skelet výrobní budovy nejeví známky trhlin a že je tedy určitě zbytečně předimenzovaný. O drsných podmínkách na dílnách slyšel každý, jehož prarodiče továrnou prošli. Na druhé straně barikády stojí komunisté. Ve filmu vedení odporným slizounem Joskou, který se neštítí přebrat slečnu nesmělému mladíkovi a ještě ji zneužít k šíření propagandy. Je směšné, jak pateticky bojují proti něčemu, co potom sami praktikovali, či se o to alespoň pokoušeli. Krajně nevkusné a nechutné je zneužití tragické smrti T.Bati. ()
Komunistická agitka snažící se očernit Tomáše Baťu, a to s obrovskou dávkou nenávisti a zášti. Umělecky film naprosto selhává – dialogy jsou stupidní, postavy schematické. Velmi neuměle se zde kombinuje historická skutečnost a pusté lži. Jeden příklad za všechny - „šéf“ zahynul 12. července 1932, ale Reichstag vyhořel až 27. února roku 1933, přičemž Hitler se ujal moci o měsíc dřív. Těžko tak mohl letět do Berlína pogratulovat nacistům k jejich úspěchu. Tento ubohý, trapný a zlý plivanec si nezaslouží jiné hodnocení než odpad. ()
Tak po tom co jsem tu četl, musím dát pět....1.Tento film mě baví..je vtipný, černobílost hlavních hrdinů dokresluje celkovou naivitu doby, Superzlý továrník naprosto úžasný, Ultrahodný bolševik, ochotný změnit svět....2. Vytýkat filmu propagandu je asi tak chytré, jako vytýkat párku že je kuřecí.Nikdo na to koukat nemusíte, a jak jsem zjistil ve své prokomunistické rodině, ani tenkrát to nikdo vidět nemusel. Když americký prezident bojuje holejma rukama s teroristy, nikomu to nevadí...když zlý rusové ve filmu chtějí zničit svět, nikomu to nevadí.. Nikomu, nikdy...a to se za dobu studené války natočilo na obouch stranách tuny materiálu .Ale když čtu komentáře jako tento....Vejražka výrazný v roli, nicméně tohle nemuselo být.!!! Víme všichni, kdo je ten zlý a kdo dobrý.! Dnes už ano........smíchy si učůrávám:-) Tak vážený LiVenturo, jen pro tebe: Všechny zlé věci, které pan továrník dělal, jsou čistý kapitalismus...tady je jen daly všechny dohromady, a velmi nadsadili, ano, ale nelžou...propouštení lidí, vyhrožování, zastašování, mizerné pracovní podmínky, povinné přesčasy, nesmyslné pokuty, to všechno je kapitalismus..aneb efektivní využití pracovních sil:-)i to ,že továrník botY radši spálil, aby nemusel klesat na cenně(nemluvě o tom že dobře uhraný požár na pojistku by mu vydělal dobře:-)),i to,že se těšil až vydělá na válce, tak jak je americkým zvykem...3.herecké výkony továrníka a bolševika vynikající, hodný komunista se neustále směje, což je poměrně příjemný fakt:-) takový bolševický mesiáš:-D Naopak továrník je záporák jak má být, přestože jsem od začátku věděl, jak to dopadne, tak mě jejich souboj bavil až do titulek..Jen konec mě zklamal, přál jsem si aby ho bolševici olšovejma holema hnaly po poli, bohužel...Pochválil bych i hudbu a celkovou atmosferu, oproti hnusu, který jsem očekával, jsem dostal vyjikající komedii, která ve mě objevila komunistu...:-D miluju ten film... ()
Do silnej miery propagandistický film, dejovo mierne nudné. ()
Fascinující ohavnost. Kvalitní padesátková propaganda. Zejména zajímavá pro Zlín a okolí. ()
Film o Baťovi, asi pravý opak, jaký skutečně byl, protože můj otec pocházel z okolí Zlína a Baťu znal. Botostroj je rozhodně vydařená obludná, prolhaná agitace, nad kterou se dá jedině zasmát. Proto dávám 5 hvězdiček za pobavení. ()
Propaganda toho nejhrubšího zrna. Ale jak vtipná a zajímavá - z historického hlediska - vypovídá totiž mnohé o tehdejší době - tedy o době vzniku filmu. Komunista Besser je k sežrání a šéf Vejražka je na zabití. Před odletem do mlhy opatrnému pilotovi: "Buď poletíme, nebo poletíte vy!" ()
Závistivý hnus...Může se někdo divit, že Baťa nesnášel provokatéry a dementy, kterým šly ruce dozadu a přemýšleli, "jak věci dělat správně a otvírat lidem oči"? A že to byli ti, co za války kolaborovali a dělali největší prasárny a po válce hrrrrr do funkcí a terorizovat znovu, není třeba dodávat. ()
K****rvy komunistický, největší odpad, který jsem kdy viděl. Hanba všem, co se na tomhle hnusu podíleli!!! ()
Nechutná bolševická propaganda 50. let! Celý film je až do očíbijící svou snahou očernit J. A. Baťu. Ne bezdůvodně při premiéře ve Zlíně začali diváci na protest demolovat kino a rozehnala je až přivolaná SNB. Soudruzi nějak zapomněli, že si zlíňáci dobře pamatují, jaký Baťa opravdu byl. ()
Po pečlivém pročtení několika knih o Tomáši Baťovi jsem v roce 1988 vyrazil do Zlína. Na autobusové zastávce jsem se zeptal staré paní na cestu k lesnímu hřbitovu, který založil Tomáš Baťa a ve skromném hrobě je tam také pochován. Paní nadšeně prohlásila: „Jó, ŠÉF!“ Ochotně mi vysvětlila cestu a se slzami dojetí v očích mi začala vyprávět: „Jako mladá, dvacetiletá holka jsem pracovala na dílně ševcovských strojů. U vedlejšího stroje pracoval Tomík (Tomáš Baťa junior). Dělal stejnou práci jako my ostatní. Jako dvacetiletá holka jsem v Baťově továrně na boty vydělávala u stroje trojnásobek toho, co vydělával můj otec jako zedník dojíždějící do Prahy“. Na ŠÉFA vzpomínala s láskou a slzami dojetí. Na velkém lesním hřbitově jsem zastavil jinou starou paní. Ochotně mi ukázala místo, kde leží Tomáš Baťa. Když jsem ji na zpáteční cestě zastihl na autobusové zastávce, dojatě pronesla: „Děkuji vám mladý pane, že se zajímáte o ŠÉFA. Jsem moc ráda, že na něj ani tak mladí lidé jako vy nezapomínají“. I mne se hrnou slzy dojetí do očí, kdykoli si na tato dvě setkání vzpomenu. Film Botostroj by si podle mé stupnice hodnocení (odpad: Film mne znechutil, urazil, nechápu proč byl natočen, točil ho „Marťan“ pro „Marťany“) jednoznačně zasluhoval ohodnocení ODPAD. Jenomže já velmi dobře chápu, proč jej bolševici v roce 1954 natočili. A nenatočil to Marťan pro Marťany. Tak zdařilou komedii jsem už dlouho neviděl. Film je úžasnou ukázkou tehdejší (naivní) dobové propagandy. Je to fantastický dokument své doby. Jako takový jej hodnotím 5*. Jenom mám veliké obavy, že v dnešní době, kdy mocní tohoto světa dělají vše, aby Aurora vystřelila podruhé, mnozí dnešní, zejména mladí, diváci by jej snad mohli pochopit tak, jak si autoři filmu přáli. Během premiéry filmu Botostroj v roce 1954, zlínští obyvatelé na protest zdemolovali kino, ve kterém se film promítal. ()
Dementní a lživí film. Baťa bude vždy patřit mezi největší osobnosti českých i světových dějin. Muž kterému opravdu záleželo na obyčejných lidech. A nějaký ubohý fekální výplach to nezmění. ()
Zvrhlá propaganda podnikatelského genia, který soudruhům ležel v žaludku.. Z důvodu nevolnosti nemohu psát dál... ()
Anně proletářce a podobným humusům jsem se ještě smála,tady mě smích přešel...Baťa vykreslen horší než gestapák je fakt už nechutné...jeho úžasný úspěch musel komunistům úplně kroutit vnitřnostma.... ()
Fascinující i odporný film zárověň. Vrchol pro mně byl, kdy postavy nadšeného Bessera a Řehoře s jelimánkovským výrazem na schůzi opěvují Sovětský svaz a zdůrazní, že hlad a bída tam není. Tohle říct vzhledem k dobovým souvislostem je prostě hnus. Ale na rozdíl od podobných propagandistických kusů je tenhle filmařsky a především herecky velmi přesvědčivý (bohužel). Jako kus historie a studijní materiál je to úžasná podívaná, proto tak vysoké hodnocení. ()
Odporný film. ()
Za mne docela dobré. Mám do Zlína kousek, historie koníček, takže mám o "botostroji" i jiné info, než ti, kteří nasávali v devadesátkách propagandu o úspěšném podnikateli, který se příkladně staral o svoje svěřence, žijící si jako v bavlnce. Jasně, že filmově žádná sláva, jasně že ideologie, ale vyvážit kontraideologii je třeba. ()
Kultovní komunistická propaganda proti Baťovi, má to všechny znaky filmů té doby, navíc to není ani moc dobře natočené. Ale nasmějete se u spousty věcí, u kterých autor určitě nechtěl, aby jste se smáli:-) Mimochodem, film se hrál po celé republice, jen se nesměl hrát ve Zlíně a okolí, protože při jeho tamní premiéře diváci po pěti minutách začali z rozhořčení nad pomlouvání Baťi demolovat kino a film musel být zasataven. ()
Mé hodnocení platí pouze pro 40-cátniky a výš, kteří zažili reálný komunismus. Vhodný jako zdroj zábavy při nudných návštěvách pro výše uvedenou věkovou kategorii při dvou promilech a výše. Hláška : " Pane šéf, chce to větší lopatu - havířskou!" se nesmazatelně vryla do mé paměti a čúram smíchy do dnes. Jsem vděčný CS-Filmu za uvedení - uvažuji, že si tento kanál v kabelovce objednám, už jenom kvůli takovýmto "skvostům". Pro všechny ostatní je to hodnocení, které ještě nebylo zavedeno - "fialový hnus"!!! ()
Princip kapitalismu zůstává i po více než padesáti letech stále stejný. Na většině zdejších komentářů je krásně vidět, jak dokonale lze lidem vymýt mozek. ()
Reklama