Režie:
Miloslav LutherKamera:
Vlado HollošHudba:
Jiří StivínHrají:
Adriana Romanová-Tarábková, Lukáš Vaculík, Zita Furková, Maria Schell, Gerhard Olschewski, Marián Labuda st., Bronislav Poloczek, Peter Šimun (více)Obsahy(1)
Mladý král Michal jednoho dne z úst kočovných herců uslyší o vyhlášené kráse princezny Anny. Když ji poté tajně navštíví, aby se o tom přesvědčil sám na vlastní oči, okamžitě se do ní zamiluje a chce ji požádat o ruku. Jak je však princezna krásná, tak je i pyšná a bezcitná a Michala odbyde slovy, že by se raději stala žebračkou než si ho vzít. Její otec ztratí s princeznou trpělivost, a dá ji proto provdat za kulhavého žebráka. Rozmazlená princezna se rázem ocitá uprostřed bídy v rozpadlé a studené chatrči, kde musí začít pracovat a starat se sama o sebe. Netuší však, že pod rouškou žebráka se skrývá samotný Michal, který si dal za cíl se svými přáteli z družiny komediantů vzbudit v princezně lásku a obětavost pro druhého… Známý pohádkový motiv o potrestané pýše obohacený o moralizující úvahu nad tématem převýchovy člověka zpracoval dle bratří Grimmů slovenský režisér Miloslav Luther, do té doby televizní tvůrce. Ve snímku koprodukovaném slovenskou Kolibou a mnichovskou firmou Omnia Film stanul v hlavní roli Lukáš Vaculík a Adriana Romanová-Tarábková. (Česká televize)
(více)Recenze (101)
Jedna z mých nejoblíbenějších pohádek všeobecně, která nejenže není blbá a uřvaná, ale navíc má i povedený scénář, který čaruje pro pohádku s neobvyklou depresí a bezvýchodností v životě nejchudších středověkých lidí, nechybí ani morální poučení - náprava zlé a pyšné princezny, ale i sebevědomého prince a realistickou výpravu. Neuplyne rok, aniž bych tu pohádku neviděla. ()
Fascinujúca na tejto rozprávke je predovšetkým tá skutočnosť, že sa tu nevyskytuje absolútne žiadny nadprirodzený ani fantastický prvok. Okrem dôrazu na výchovné pôsobenie princa v prevleku a následnú psychologickú premenu princeznej (ktoré sú tu ako metóda aj výsledok jediné vskutku rozprávkové) je nádherné sledovať, ako ju tvorcovia podriadili divadelnému rozmeru. ()
Odlišnost české a německé beletrizované literární i filmové pohádky je zřejmá někdy až křiklavě. Ve slovenském ztvárnění koprodukčního zpracování v rukou režiséra Miloslava Luthera tato skutečnost vynikne o to víc, že značnou část původní slovenské filmové pohádkové tvorby charakterizuje ono "presne to chladno-šedivé vyznenie", o kterém píše Klerik. V této souvislosti se nabízí jiná metoda zpracování sběrů lidové slovesnosti - ať už odborněji zabarvená Erbenova nebo výrazněji beletrizovaná pohádka Boženy Němcové, jedné z nejlíbeznějších českých spisovatelek vůbec. Platí to i pro filmová zpracování. Srovnání, které se v této souvislosti nabízí, je zřejmé. Klasická česká pohádka PYŠNÁ PRINCEZNA režiséra Bořivoje Zemana vyniká jak lépe zpracovaným scénářem, tak nesrovnatelně vyzrálejšími výkony hlavních představitelů Vladimíra Ráže a tehdy opravdu velmi mladé Aleny Vránové; pwčlivý byl i výběr dalších představitelů filmových rolí (Terezie Brzková, Jarmila Kurandová, Miloš Kopecký). Lehce budovatelské nádechy, jimiž se v tomto díle stále hlásí o slovo nejen "budovatelská" padesátá léta, ale i obdobná prvorepubliková tvorba Voskovcova a Werichova (SVĚT PATŘÍ NÁM, HEJ RUP!) po více než půlstoletí příliš nepřekáží. Posoudit, která z obou pohádek je zpracována romantičtěji, je věcí osobního názoru. Ale také náznakem limitů, které si jinak solidní koprodukční zpracování literární předlohy bratří Grimmů nedobrovolně samo uložilo. Mj. i prostorem, který vymezilo nejen Vaculíkovi a opravdu spanilé Tarábkové, ale i ostatním hercům. ()
Na pomery rozprávok veľmi vyspelý počin. I napriek tomu, že v centre príbehu ostáva morálne ponaučenie o náprave namyslenej a bezcitnej princezny je svet v ktorom sa dej odohráva špinavý a tvrdý. Čerti a iné nadprirodzené bytosti majú vstup zakázaný, držíme sa pekne pri zemi. Toto je dôkaz, že k rozprávaniu kvalitného rozprávkového príbehu nie sú potrebné žiadne kúzla a čary. Príjemné prekvapenie. 7+/10 ()
Bratři Jacob a Wilhelm Grimmové patří mezi první (a dodnes nejznámější) sběratele folkloru a pohádek zejména. Jejich příběhy uchvacují čtenáře již po několik generací. Král Drozdia brada je filmovou podobou jedné takové literární předlohy. Pohádka o lásce, přičinlivosti a trpělivosti, jež změní krutou princeznu Annu, se odehrává (jak je právě z filmu patrné) v dávných dobách, kdy se území dnešního Německa skládalo z celé řady státečků a knížectví. Filmové zpracování si zachovává ten správný pohádkový ráz života středověkého člověka v jeho všední každodennosti a z něj pramenící lidový vtip a moudrost. ()
Galerie (6)
Zajímavosti (11)
- Film sa natáčal na Oravskom hrade v obci Oravský Podzámok. Taktiež v Bratislave, Doľanoch či v Juri nad Hronom. (ash99)
- V čase natáčania bola Adriana Tarábková (princezná Anna) ostrihaná nakrátko, a tak jej parochne, ktoré nosila počas natáčania, urobili na mieru. (Raccoon.city)
- Adriana Tarábková (princezná Anna) mala počas natáčania iba 16 rokov a počas štvormesačného natáčania rozprávky nemusela chodiť do školy. (Raccoon.city)
Reklama