Kamera:
Norbert BrodineHudba:
Werner R. HeymannHrají:
Victor Mature, Carole Landis, Lon Chaney Jr., Conrad Nagel, John Hubbard, Nigel De Brulier, Mamo Clark, Edgar Edwards, Jacqueline Dalya, Creighton Hale (více)Obsahy(1)
Dobrodružstvo z čias prehistórie Zeme a úsvitu ľudstva. Skupina turistov sa dostane do búrky a nájde útočisko v blízkej jaskyni. V nej sa zdržiava aj archeológ, ktorý študuje praveké maľby na stene. Turistom porozpráva príbeh, ktorý vyčítal z malieb. Jeho hlavným hrdinom je mladý jaskynný muž Tumak (Victor Mature), člen prehistorického Skalného kmeňa a náčelníkov syn. Skalný kmeň je veľmi agresívny a necivilizovaný, a preto Tumak odíde do vyhnanstva a prichýli ho mierumilovný Kmeň mušlí. V ňom žije aj krásna náčelníkova dcéra Loana (Carole Landis), ktorá sa o Tumaka stará. Kvôli nezhodám musia po čase obaja kmeň opustiť a Tumak sa rozhodne vrátiť do svojho rodného kmeňa, ktorému chce ukázať, že ľudia môžu prežiť aj v mieri. Spolu s Loanou ich čaká tvrdý boj o prežitie a za zjednotenie oboch kmeňov; to všetko v čase krátko pred ničivým výbuchom sopky. (Incantator)
(více)Recenze (12)
Ze sentimentu a z lasky ke Carol dam stred. Ale jinak jde o nevycnivajici standard tehdejsich sci-fi/fantasy. Tzn. zadni projekce desna, misto jesteru jesterky, atd. :-) Jen pro milovniky zanru. Navic ta nestastna Carol tady ani nevypada nejak extra, coz je ale hlavne "pravekym" osacenim a podivnym ucesem. Prece jen v noirech apod. to byla jina liga. :-) ()
Zvláštne, že aj keď užívateľ ,,novyto" film hodnotil, zrejme ho nevidel, resp. videl remake z roku 1966. V prvom rade film vôbec nie je farebný, ale čiernobiely, za ďalšie úvod tvorí asi 5 minútový prológ a titulky by sa pre neznalcov angličtiny celkom hodili. Inak ostáva pravdou, že pračlovek Tumak (Victor Mature) je vyhnaný zo svojho kmeňa a po krátkej riečnej púti sa dostane k inému kmeňu, ktorý zažíva akúsi pravekú renesanciu (ešte lepšie je to viditeľné v remaku) i keď napr. o tom, že jablko im len tak na hlavu zo stromu nepadne veľa páry nemajú. Aby som zbytočne nekecal, posledné dve vety z obsahu sa buď vôbec nestanú, ale majú inakší priebeh. Príčinou toho je ale nevyvážená gradácia. Ďalej vecná stránka filmu ponúka presne to, čo sa dá od roku vzniku čakať - ale aj keď je všetko neuveriteľne naivné, nepozerá sa na to zle, len sa nad všetko treba miestami povzniesť (do najväčšej miery snáď jediný nezarastený Tumak). Ale aj keď triky boli svojho času nominované na Oscara a práve na ne som bol najviac zvedavý, určité sklamanie predsa len nemôžem zatajiť. Spracovanie pravekých monštier je totiž celé založené len na nasnímaní rôznych jašteríc či krokodílov ,,skrášlených“ zopár maskovacími prvkami. Nerozumiem úplnej absencii využitia stop-motion, ktorá sa v pravekom šate úžasne predviedla už v roku 1925 v prvom ,,Lost World“. Čiže za určite nie až tak málo peňazí, mohlo byť tej muziky viacej. (4. hodnotenie, 2. komentár k filmu) ()
„Jeden milión (rokov) pred Kristom” je minimálne z 90 % závislý len od konštruktívnej Heymannovej hudby, pretože tieto "prehistorické postavy" väčšinou iba mumlajú zvláštnym dialektom, ktorý som si v podstate nevedel vôbec nikde zaradiť, je to čosi medzi akousi divnou hollywoodskou hatlaninou a citoslovcami, prepojenými samými pazvukmi, čo ma ešte viac iritovalo, že je to i ďalší MIX - Tichého a zvukového filmu dohromady. / Predovšetkým sa jedná o ozaj « pôsobivé » filmové BÉČKO najhrubšieho zrna, v ktorom sa aspoň krásne vynímali dlhé nohy Carole Landis, a taktiež som bol priamym svedkom extrémne hrôzostrašného výbuchu, strašne (pra)dávnej sopky, či i filmovej expozície samých, preddejinných zvierat a jašterov v nadživotnej veľkosti, kedy špeciálne efekty by mali byť už automaticky hádam na vyššej úrovni ? Dá sa povedať, že sú miestami revolučné. Velikánske šťastie, že strihač Ray Snyder v strižni nezostrihal ešte minúty extra, pretože už tak ide o mimoriadnu tortúru, ktorá je pritom veľmi zábavná, a to kvôli samotným hercom, ktorí sa neboja robiť si sami zo seba veľkú srandu, zrejme majú zmysel pre humor. Zistil som, že i v takej zlatej ére Hollywoodu sa nakrúcali nie moc kvalitné počiny, a tento sa radí asi vôbec k tým úplne najhorším !? ()
Jeden ze zásadních, žánr budujících filmů "o pravěku". Dočkal se řady remaků, některých pod podobným, jiných pod jiným jménem (třeba Boj o oheň za jeho remake považuji). Krom toho, obsahuje výtečné, velkorozpočtové scény s pravěkou zvěří, které byly ukradeny do mnoha filmů i o více než 20 let později (viděl jsem 7, kterými jsem si jist, a asi jich bude víc). Zase mě to docela bavilo -- jak se drsoň a polozvíře z neurvalého zaostalého kmene dostane do idylického kmene hippie pacifistů, (nelogicky) technologicky a kulturně vyspělejšího. Kulturní šok -- a hodnoty se mění, docela nepateticky (většinou) a netrapně ztvárněno... ()
Ze začátku vůbec nic, nemám rád filmy z pravěku. Ale jakmile tady došlo na triky, moje srdce zaplesalo. Je vidět, že animatronika se ještě nenosila a že se všechno dělalo buď jako nepohyblivé modely, nebo převleky, anebo jsou použita skutečná zvířata. Tady nevím, jestli obdivovat, nebo si postesknout nad tím, jak se se zvířaty zacházelo. Na svůj věk tak film trikově vypadá docela dobře. Příběhově už to v současné době ale zaujmout nedokáže. ()
Galerie (30)
Zajímavosti (5)
- Speciální efekty na svou dobu byly tak dobré, že byly spolu s dalšími záznamy z filmu byly použity v celé řadě dalších filmů, datovaných až do začátku roku 1960. (Karlos80)
- Původně měl režírovat film sám D.W. Griffith. Ten však odstoupil v polovině natáčení, načež projekt dokončili Hal Roach a jeho syn. (Karlos80)
Reklama