Režie:
František FilipScénář:
Eduard VernerKamera:
Rudolf Stahl ml.Hrají:
Pavel Landovský, Stella Zázvorková, Regina Rázlová, Jorga Kotrbová, Jaroslav Satoranský, Hermína Vojtová, Josef Hlinomaz, Jiřina Bílá, Consuela Morávková (více)Obsahy(1)
Traktorista Tóna Boháček má rád svůj klid a víkendovou partičku karet s kumpány v hospodě. Jenže je ve věku, kdy se měl už dávno oženit, a tak ho jeho máma přinutí, aby se s někým seznámil aspoň na inzerát. Myšlenka na ženění je to poslední, co se Tónovi zamlouvá, ale nakonec mu nezbude než mámě přivézt zootechničku Janičku Pazderkovou z nedaleké vesnice, se kterou si pod nátlakem dopisoval. Jenže Janička se kvůli škodolibým kamarádkám stydí, a nakonec nikam neodjede. Tóna se za každou cenu chce zbavit dotíravé maminky, a tak si přece jen přiveze dívku. Podaří se mu totiž přemluvit náhodnou stopařku, Pražačku Květu, aby jela s ním a předstírala, že je Jana. Třebaže Tóna je pro Květu jen venkovský balík, přece jen si spolu mají co povídat, a dokonce stráví několik příjemných hodin. A paní Boháčková je aspoň na nějakou dobu spokojená. Jenže v neděli ráno u jejích dveří zazvoní skutečná Janička… (Česká televize)
(více)Recenze (156)
Lanďák vo famóznej forme ,rola je mu ušitá na mieru... ()
Bez Lanďáka by to bylo poloviční... ()
Výjimečný film, úžasný výkon p. Landovského: nikdy nevím, jak se zatváří, co řekne. Pí. Kotrbová vypadá moc pěkně. ()
Bezvadná zábava, Tonda chtěl mít od ženských nadosmrti pokoj, nakonec se do toho tak zamotal, že nemít tak starostlivou maminku, tak se snad nakonec i ožení :-D ()
Téma nezajímavé, ale za ten nepředvídatelný konec dávám hvězdičku navíc. ()
"To je dobrej kluk," Landovský v jedné ze svých nejlepších rolí. Nějak si myslím, že tady ani nemusel moc hrát, protože takový v jádru byl. Navrch trochu rádoby drsný jouda, uvnitř citlivý a nesobecký maník. Styl civilní komedie šedesátých let a řada nestárnoucích hlodů. A ta suprová Volha! ()
Landovskýho životní role, dokolane zahráno, komedie je tak lidská a trefná že i s odstupem tolika let je to vlastně pořád tak současné. ()
Herecké výkony vynikajúce. Scenár poslabší. Veľmi civilná komédia, kde človek obdivuje autenticitu, ale nič viac. ()
Co tomuhle filmu vytknout? ()
****1/2. ()
Česká komédia z roku 1969 je príbehom starého mládenca a snahy oženiť sa. Natočil ju František Filip. Mladý Tonda Boháček (Pavel Landovský) pod tlakom dobrotivej matky (Stella Zázvorková) je nútený hľadať si nevestu na inzerát. Vydáva sa zoznámiť s Janou Pazderkovou (Jorga Kotrbová), ale po zlyhaní narazí na stopárku Květu Leseckú (Regina Rázlová). Hra zvláštnych náhod, skrývačiek a obrazov radostí vidieckeho života môže začať. ()
Naprosto bezkonkurenční Lanďák. ()
Tak to jsem nikdy zcela nevstřebal... ale nevadí... příště.. příště snad... zpracování, děsivé trapasy a herecké výkony příště umožňují... :) 2009-11-21 To bylo včera další příště. Nu, moje milá žena je skpokojena! Já otřesen! Doufám, že Boháčka pan Landovský hrál!!! Zdrcující! Všechno to podělal ten mamlas Boháček, který se někdy uměl chovat úpln normálně, ale scénář mu do huby strčil něco, čím to kompletně podělal! :) Proč lezl té ženské do baráku, když si v lavórku myla nožky?!? :-O :-D A že pak ona na konci plakala, jako by měli kriziv několikaletém vztahu, když se viděli cca 15 minut?!? :) Skupinky podivných pražských živklů byly kouzelné!! :-D Opravdu byl svět tehdy tak jednoduchý na linii: "Slečno, vy se mi líbíte. Nechcete si trochu zašpásovat?" "Kde jako?" "Třeba pod širým nebem..." Uuuuu! Rodičové moji! To byla zrovna Vaše generace!! :) No a pak můj oblíbený pan Satoránský jako mladý hejsek!! Supééér!! :) Párkát jsem to stopnul na vydýchání a zkusil se to brát s úsměvem, jako že je to komedie a celkem to přežít šlo" Ale zvěrstvo neuvěřitelné! Současní čeští filmotvorci: Podívejte se na tu filmovou uvěřitelnost a vůbec to nezkoušejte napodobit!!! Nedokážete to!!! ()
Snímek je z roku 1969 a režíroval jej František Filip. Jedná se o černobílou komedii. Pavel Landovský tu má hlavní roli. Hraje Antonína Boháčka, starého mládence, který se živí jako traktorista. Sekunduje mu Stella Zázvorková. Ta je tu v roli jeho starostlivé matky. Další důležité role jsou Květa Lesecká, kterou ztvárnila Regina Rázlová a Jana Pazderková. Tu hraje Jorga Kotrbová. Obě to jsou krásné mladé ženy, které sehrají v životě Tondy Boháčka velké zvraty. Děj je vcelku prostý. Tondovi je po třicítce. Jeho život tvoří práce na poli, starání se o dům, ve kterém spolu s matkou pěstují králíky, a hraní karet s návštěvníky místní hospody. Přes obrovské přání jeho matky zatím nemá žádnou nevěstu. Maminka nechce, aby se stal pijanem, jako jeho zvěčnělý otec, a tak ho donutí napsat inzerát a dopisovat si s Janou Pazderkovou. Po jejím naléhání za ní jede na schůzku, tam nepochodí a vrací se domů. Cestou vezme stopařku a přemluví ji k tomu, aby hrála Janu, s úmyslem udělat matce radost, či spíše aby ji nerozhněval. To vede k celé řadě komických situací, obzvláště když si to skutečná Jana rozmyslí a druhý den dorazí na slibovaný nedělní oběd. V Tondovi můžeme sledovat, jak se mění, jak ze sprostého, neotesaného traktoristy začíná vyplouvat hodný a citlivý muž. Tento film je přesně prostor, kde může Landovský předvést své mistrovství. Role na první pohled neotesaného hrubiána s duší poctivého a laskavého muže mu je více než vlastní. V tomto filmu má středně dlouhé vlasy. Svou mužnost zdůrazňuje výraznými pejzy. Když se upraví, tak působí dojmem hezkého muže kolem třicítky. Většinu filmu nosí oblek, který mu evidentně nesedí. Z jeho hraní je patrné, že v něm není zvyklý chodit. Přirozeně se cítí v montérkách s čapkou a cigárem v koutku úst. Přesně tak jej vidíme na úplném začátku filmu, když je za volantem traktoru a oře pole. Landovský má výrazný mužný hlas. Ve svém přirozeném prostředí, jako doma nebo mezi kumpány z karet, je sprostý a mluví nahlas. Při rozhovorech se ženami se stydí. Mluví tišeji a koktá. Těmto nepříjemným situacím se vyhýbá vyprávěním nesouvisejících vtipných historek, při nichž svým hlasem zní zdánlivě jistě. Když už je v koncích, tak začne řvát a vztekat se. Jeho specifické hulákání je jedním z nejznámějších hercových hlasových atributů. To, jak se uvnitř cítí, zahraje také rychlostí hlasu. Když si je sebejistý nebo se snaží působit něžně tak mluví pomalu. Naopak když začne mluvit rychle, tak tím zakrývá stud či nezvládá své emoce. Má nadání na to lidi seřvat. Celkově se v jeho hlasovém projevu mísí nesmělé koktání a hulákání. Přestože podle svých slov ve filmu Boháček na mluvení příliš není, tak dokáže svým nadáváním i dobře vyslovenými hláškami vyvolat skvělou komiku. Pohybuje se velmi energicky. Když je na scéně, tak je ho plné plátno. Svou výraznost dokáže skloubit s křečovitým a nemotorným pohybem. To vytváří zajímavý a komický efekt. Touto neobratností a hromotluctvím zdůrazňuje svou nesmělost. V prostředí, které mu je vlastní ale ožije. Například v hospodě působí jistě a vyrovnaně. To vytváří vzpřímenou a jistou chůzí. Většinu filmu se ale spíše kolíbá. Krčením se zdůrazňuje svou nesmělost a vnitřní slušnost, která u lidí typu Tondy Boháčka vnitru bývá. Klopýtání a vůbec všechny pohybové stránky postavy hraje přesvědčivě. Landovský, jak je pro něj typické, užívá velké množství různých gest. Jeho ruce v průběhu filmu nezůstanou moc času klidné. Při mluvení si jimi hodně pomáhá. Vedle věčného máchání rukama dále hezky naznačuje, že rozbije půllitr či si klepe na čelo. Nejvíce mne zaujalo, jak Květě v noci vysvětloval, kde mají suchý záchod a že tam není splachovač. Když nechtěl vzbudit matku, tak jakoby tahal za neviditelné splachovadlo a horizontálním pohybem dlaní vysvětloval, že v dřevěné desce mohou být hřebíky. Jeho gesta také dotvářejí jeho zmatenost a stud. Neustále se drba na hlavě, na nose či se různě ošívá. K tomu přidává hýbání krkem a kymácení hlavou. Když v hospodě pije pivo, tak drží, stejně jako v jeho další výrazné roli sládka v Audienci, půllitr pouze malíčkem. To působí velmi komicky. Celkově jsou jeho gesta velmi výrazná. Podobně nešetří ani s mimikou. Spoustu věcí uhraje očima. Když různě zvedá obočí či obrací oči v sloup. V přítomnosti jeho slečen zase oči klopí. Dělá také různé škleby. Velmi vtipně působí jeho úšklebek, kterým odpovídá na úsečné poznámky servírky, kterou žádá o psací pomůcky. Když je v Květině pražském bytě a myslí si, že jej Květa chce, tak si je velmi sebejistý. To se během pár vteřin změní, když Květa mu sdělí, že zůstává se svým přítelem. Během pár vteřin se jeho výraz ve tváři a chování vůbec změní o 180 stupňů. Landovský se toho zmocnil skvěle. Nadáváním a omyly jednak zdůrazňuje svou neobratnost a stydlivost, ale také vytváří vtipné situace. Před chlapy z vesnice je drsný, ačkoliv uvnitř je nesmělý a slušný. Zahrání této kombinace stydlivosti a hrubiánství vypadá velmi humorně a zároveň vytváří jeden z hlavních záměrů filmu. Ten ukazuje, jak tento prostší muž skrývá svoji citlivost za pózu drsňáka. Vidíme tu vývoj postavy hranou Landovským. Na začátku příběhu je vesnickým křupanem odmítajícím ženy. V jejich přítomnosti se necítí dobře. To se ale začne měnit, když potká stopařku Květu. Začne se měnit a být pozornějším. Pavel Landovský ve své roli dokáže zastínit i takovou hereckou osobnost, jakou byla Stella Zázvorková. Ve filmu prakticky nesleze z plátna. Místy si z filmu dělá svou one man show. To, když spustí vlnu svých osobitých gest, pohybů a jedinečného řevu. Svým výkonem dělá z jednoduchého příběhu skvělou komedii. Ve své roli je přesvědčivý a přirozený. Člověk se až bojí, že hraje sám sebe. Jak je známo Lanďák neměl s nedostatkem žen kolem sebe nikdy nouzi. Herec převyšuje všechny postavy. Utrpění mladého Boháčka patří vedle sládka v Audienci či majora Terazkyho v Černých baronech k jeho životním rolím. Landovský svým osobitým hereckým stylem dokáže velmi zapůsobit a diváka si získat. Jeho fenomenálnost je dána také tím, že je jaksi nezkažen hereckými školami. To dává průchod jeho specifickému projevu, který je však omezen. V roli Tondy Boháčka slavil úspěch. Byla to na dlouhou dobu jedna z jeho posledních filmových rolí. Za svou disidentskou činnost měl v sedmdesátých letech nejprve zakázáno hrát a později byl dokonce donucen k emigraci. Vrátil se jako již starší muž po revoluci. Je to škoda. Kdo ví, co mohl Landovský českému filmu ještě říci. () (méně) (více)
Jeden z geniálních nadčasových čs. filmů 60. let. Landovský exceluje, stejně jako Zázvorková, Rázlová i Kotrbová. K tomuto kousku se vždy rád vrátím a vždy se nasměju jak kdybych ho viděl poprvé. ()
Vcelku příjemné překvapení o obyčejných věcech. Landovský nebyl jenom Terazky. ()
Traktorista Boháček - starý mládenec, který jede za Janičkou na inzerát, ale přiveze si domů stopařku z Prahy. Vynikající Pavel Landovský, na kterém celý film stojí. Společně se scénářem, protože těch hlášek tam tedy je. Moc povedená komedie. ()
Prilis skutecne,prilis opravdove. Jo, takoveho Tondu taky znam, jen se jmenuje jinak, ale dopadl stejne. ()
Ach jo, proč se už dneska u nás netočí takovéto filmy? S inteligentním scénářem, kvalitní režií a brilantním herectvím. ()
Skvělý výkon pana Landovského a dalších... ()
Reklama