Režie:
Samuel MaozScénář:
Samuel MaozKamera:
Giora BejachHrají:
Oshri Cohen, Zohar Strauss, Itay Tiran, Michael Moshonov, Ashraf Barhom, Reymonde Amsallem, Guy Kapulnik, Yoav Donat, Abdallah El Akal, Muhamed Salama (více)Obsahy(1)
Červen 1982 - první libanonská válka. Osamocený izraelský tank a četa parašutistů dostává rozkaz prozkoumat městečko na území Libanonu, kde mají najít a osvobodit zajatce, jež padli do rukou muslimských ozbrojenců. Na první pohled prostý úkol, který se však velmi brzy zvrhne v noční můru. Čtyřčlenná posádka tanku musí v klaustrofobním prostředí útrob bojového stroje čelit nejen vnějšímu nepříteli, ale i svým vlastním vnitřním démonům. Hnáni strachem a základním pudem sebezáchovy se zoufale snaží dostat zpět do bezpečí, mimo dosah válečného běsnění. (sigf07)
(více)Videa (1)
Recenze (79)
"To člověk je stvořen z oceli, tank je jen kusem železa", hlásá nápis v "kokpitu" izraelského tanku během libanonské války (ke které nyní už musíme dát slovíčko "první"). Film je pojat poměrně netradičně, jedná se o komorně zpracované válečné drama, kdy hlavní hrdinové za celý snímek vůbec ze svého tanku nevylezou. Stejně tak se chová i kamera. Veškerá interakce s okolním prostředím tak probíhá přes zaměřovač v hledí tanku. Tankista si tak uchovává od událostí "venku" jistý odstup, ale právě díky svému "hledáčku" může vnímat detaily odděleně od celého prostředí, a tak tedy i daleko intenzivněji. Pohled na stále ještě žijícího koně s roztrženým břichem, jemuž tečou z očí slzy, je dost drsný. Důležitým faktorem filmu, který se zprvu vůbec neobjevuje, je strach. Strach z neznámého nebezpečí, které se nachází v podstatě všude kolem, strach z tmy a také z krutých falangistů. Film Libanon není dokumentaristicky zpracovaný snímek, který by divákům rozšířil obzory a naplnil je jako pověstná studnice vědomostí informacemi o komplikovaném a dlouhém libanonském konfliktu. Nezazní tu nic o autobusovém masakru, či o krvavých bojích v Sidonu, jen o křesťanských falangách se divák dozví cosi podrobnějšího. To ale vůbec nevadí. Samotná libanonská válka totiž není zase až tak důležitá, klidně by se snímek mohl odehrávat na pozadí jiného konfliktu (a že jich Izrael zažil...), důležitý tu je popis válečných krutostí a stísněná atmosféra uvnitř tanku, který na první pohled představuje bezpečný úkryt, ale na druhý se může stát i velmi nepříjemnou kovovou pastí. ()
Nie je veľa snímkov, kde je centrom pozornosti tank a jeho posádka, konieckoncov poznám len jeden a to Beast of War, ktorý je svižnejší, akčnejší a epickejší. Tento film ale bohužiaľ nestavia na akcii, čo je škoda, lebo istý potenciál by tu mohol byť, ale bráni tomu "pohľad z tanku". Vedel by som si predstaviť zábery kamier z ulice, zo striech, spomedzi vojakov ako čistia domy, kdežto tu sa len dívame priezor strelca, a to obmedzuje širšie poňatie diania. Mimochodom ten strelec mi liezol na nervy už od samého začiatku, neubránil som sa komentovaniu, že čo tam taký posera robí??!! Ale on je tam schválne, lebo film ukazuje ich vnútorný svet, schopnosť znášať ťarchu situácie, paniku a podobne, ale nijak výrazne ma to o tom nepresvedčilo. Takisto veliteľovi chýbala akási autorita, ktorou by mal oplývať. Pozitívny zásah do ináč priemerného diania bola scéna, keď sa ten falangista prihováral k Sýrčanovi - to bola špica, bolo v nej až cítiť tú nenávisť, akou sa Sýrčania neznášajú s kresťanskými falangistami. Aj príbeh s učiteľkou bol vkusný, zaujal. Koniec ma sklamal, akoby ho niekto odstrihol ba chýba mi tam aj slušná dávka epickosti, ale prostredie tanku presvedčivé. Keď to zosumarizujem negatívne a pozitívne celky sú vcelku vyrovnané a tak dávam 3*. ()
Libanonský konflikt je událostí, ke které se v poslední době filmaři často uchylují. Dost možná proto, že je to generace, jenž si válku prožila na vlastní kůži. I režisér Samuel Maoz přiznává, že jeho snímek je z velké části založen na vlastních zážitcích. Celý film se odehrává uvnitř tanku, odkud je jediný pohled ven přes hledí palebné věže. Chaotický způsob natočení má nejspíše asociovat vnímání mladých vojáků, kteří se první den snaží zorientovat ve válečné vřavě, a je tedy odůvodnitelný – včetně porušování klasických filmových konvencí jako jsou pravidla osy, záběru a protizáběru (...). Jako problematické mi však přišlo vykreslení hlavních postav, jejich nejasnost, odtrženost od jejich předchozího života a to, že se vlastně za celý film nijak psychologicky nevyvíjejí, přestože by na ně měly děsivé podněty války působit. Z mého podhledu tak snímek postrádá hloubku fikce – jakési základní fakta o světě a lidech, kteří se v něm pohybují. Důkazem toho může být například i to, že přestože se celý snímek odehrává uvnitř tanku, já stále nevím, jak to v jeho kokpitu vypadá. ()
Cely film sa prakticky odohraval vo vnutri tanku a spoza periskopu. Samotny tank konecne ukazali az na konci filmu a aj to len na par sekund. Ale to nevadi, pretoze film vas vedie tym spravnym smerom a ani som sa nenazdal a bol zachvilu koniec filmu. Film ma dobre dialogy a na prestrelku nezostalo miesto. Len sem tam sa aj vystrelilo. Hlavne to zlikvidovanie dodavky na zaciatku filmu, ked ukazali na zemi sedliaka bez koncatin a jednej ruky. To bol teda pohlad. Toto je dobra vojnova drama o osude tankistov uvaznenych v kuse zeleza:) ()
Beru tu formu a příběh o tanku bez tanku. To by mi nevadilo. Problém ale nastává, když někde v polovině prakticky veškerá invence mizí a do konce, krom špatně zřetelného posunu postav, vlastně nic dalšího už nepřijde. Druhý problém mám se zpracováním. Jak toho nafukovacího tanku (kam by se ještě vešla lednice a piáno), tak i s pohledy ven přes periskop. Neprecizní pohyby kamery se sice snažili maskovat zvukovým efektem, ale nepůsobilo to přirozeně a bylo vidět, že to periskopem snímáno nebylo. A třetí výtku mám pak k oněm hlavním hrdinům v podobě posádky tanku. Pominu jejich intelektuální verbální výměny. Ti se nazývají branci patrně proto, že den zpátky sebrali někde v kibucu čtyři mírně retardované vidláky, zavřeli je bez jakéhokoliv výcviku do tanku za pár milionů a nechali je vočumovat kolem. Ale na druhou stranu to nebylo tak nebetyčně pitomý jako Fury. ()
Galerie (22)
Photo © Senator Filmverleih
![Libanon - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/992/159992252_0aa143.jpg)
Zajímavosti (4)
- Tank ve filmu je izraelský Sho´t (hebrejsky "bič"), což je izraelská varianta britského tanku Centurion vybavená 105mm kanonem L7. (KM Phoenix)
- V Izraeli měl snímek rozporuplný ohlas, vřelého přijetí se mu však dostalo na řadě mezinárodních festivalů (včetně Zlatého lva na MFF v Benátkách). [Zdroj: MFF Karlovy Vary] (POMO)
-
Zbraň používána izraelskou armádou je útočná puška IMI Galil.
(K98)
Reklama