Režie:
Luc BessonScénář:
Luc BessonKamera:
Thierry ArbogastHudba:
Eric SerraHrají:
Louise Bourgoin, Mathieu Amalric, Gilles Lellouche, Jean-Paul Rouve, Jacky Nercessian, Philippe Nahon, Nicolas Giraud, Laure de Clermont-Tonnerre (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Píše se rok 1911. Profesor Marie Joseph Esperandieu, odborník na starý Egypt, koná experimenty na základě své knihy o posmrtném životě. Nešťastnou náhodou se mu podaří oživit pterodaktyla, který se po 135 milionech let vyklube z vejce v Přírodovědném muzeu a uletí. Pterodaktylus napadne taxi s bývalým prefektem Raymondem Poitrenaudem, který si veze tanečnici ze šantánu. Taxi skončí v Seině. Nazítří je tisk plný zpráv o prefektovi a tanečnici i o obřím ptákovi. Vyšetřováním případu je pověřen potřeštěný inspektor Léonce Caponi, velký milovník jídla. V té době se prostořeká a svérázná cestovatelka a spisovatelka Adéla Blanc-Sec vydává do Egypta k vykopávkám. Chce uzdravit svou sestru dvojče Agátu, která je už několik let v kómatu. Při tenisu jí jehlice z kloboučku probodla lebku. Adéla hledá mumii Patmosise, největšího lékaře starého Egypta a osobního ošetřovatele faraona Ramsese II. Chce ho oživit podle Esperandieuovy knihy. Je zadržena jako vykrádačka hrobů a odsouzena k smrti. Před zastřelením se jí podaří uniknout a po dobrodružných peripetiích se s mumií vrátí domů do Paříže. Profesor Esperandieu naláká ve svém bytě pravěkého ptáka na maso. Přichází k němu Caponi a k svačině si dá vajíčko. Pterodaktylus zvyklý chránit svá vejce, je napadne, zdemoluje celý byt a uletí. Caponi nechá Esperandieua zavřít do vězení. Adéla si v novinách přečte, že je Esperandieu odsouzen k trestu smrti a rozhodne se ho v přestrojení z vězení opakovaně dostat. Nepodaří se jí to. Do Paříže je povolán z Afriky slavný lovec šelem Justin de Saint-Hubert, aby pterodaktyla zneškodnil. Šílený lovec však nadělá víc problémů než užitku. Mezitím profesor Ménard a vědec z botanické zahrady Andrej Zborowski, který je do Adély zamilovaný, objeví v muzeu zbytky vejce pterodaktyla. Zborowski v botanické zahradě naláká pterodaktyla na sezení na zbytcích skořápky jeho vejce. Adéla si ptáka ochočí a osedlá ho. Odletí na něm k popravišti, kde vyrvou Esperandieua ze spárů smrti. Lovec šelem však pterodaktyla zastřelí. Umírá i profesor Esperandieu, který s ním byl spojen. Adéla dopraví profesora rychle do svého bytu. Esperandieu z posledních sil probudí mumii Patmosise a umírá... (TV Prima)
(více)Videa (2)
Recenze (236)
Jednotlivé ingredience jsou docela chutné, taková Louise Bourgoin je nejen pohledná, ale i solidní herečka, nebere se to naštěstí vážně, takže je to odlehčené přiměřenými vtípky a hláškami, pár slušných scén by se našlo, jenže ten scénář tvoří neuvěřitelný mišmaš, do kterého Besson nacpal oživlého pterodaktyla, armádu oživlých mumií, tajné služby, Titanic, no zkrátka na co si vzpomenete, a dohromady je to taková slátanina, že to uráží intelekt. Nicméně pokud k tomu budete přistupovat jako k bohapustému béčku, které si neklade jakékoliv vyšší cíle, může vás to jako ptákovina svým způsobem slušně pobavit. Nechápal jsem vůbec, co Luc Besson zamýšlel, protože ho mohu obviňovat ze všech myslitelných hříchů, ale je to obvykle mazaný obchodník, který ví, co dělá, a tady jsem poprvé měl pocit, že se zbláznil. Měl jsem ale možnost číst posléze komiks Neuvěřitelná dobrodružství Adele Blanc-Sec, který filmu sloužil jako východisko, a pochopil jsem. Francouzský komiks je neuvěřitelně zábavná záležitost, kterou bych velice volně přirovnal k naší Adéle, co nevečeřela. Prostě chytrá a vtipná pocta braku, kdy to, co ve filmu nedává smysl, má v literární podobě řád a styl. Můj pohled na film se nemění, měl by obstát samostatně, nejen v souvislosti se znalostí předlohy, a to se nezdařilo. Celkový dojem: 25 %. ()
Ačkoli mě obecně všechny dobrodružné filmy à la Indiana Jones k smrti nudí, zrovna tento u mě zafungoval dokonale. Můj oblíbenec Luc Besson nezklamal - "Tajemství mumie" je skvělá historická komedie plná výtečného humoru a nápaditého děje, u níž jsem se dobře bavil. Louise Bourgoin je své roli naprosto okouzlující a strašně mě bavilo na ni koukat - její temperamentní herectví a maximální nasazení je hlavní devizou této pohodové podívané. U mě osobně maximální spokojenost až nadšení - a silné 4 hvězdy. ()
Z dobrodružných filmových postáv uznávam len dva, ktoré majú nárok postaviť sa bok po boku jedinečnému profesorovi archeológie. Sú to Chamberlainov Allan Quatermain a Fraserov Rick O´Connell. Po úvode tohoto filmu, som k ním chcel pridať aj Bourgoininu Adèle Blanc-Sec. Lenže vynikajúce prvotné minúty vo vykopávkach sú jediným, ako takým klasickým dobrodružstvom v tomto filme. Ďalej je to len komediálny guláš, čosi ako kombinácia Sommersových Mumií a Tintinových dobrodružstiev, či lepšie povedané skôr ich paródia. Remeselne, ale na výbornej úrovni. ()
Když to vidíte v rámci období největšího Bessonova kreativního útlumu, přijde vám to jako nejlepší film na světě, ačkoli to, stejně jak Arthurovská trilogie, vzniklo především za účelem propagace Bessonovy CGI produkční divize Digital Factory. Naštěstí se zde ale vrátil ke svému pojetí světa, ve kterém jsou všichni lidé opilé děti a jediný, kdo je v něm jakž takž schopný nějakých výsledků jsou jankovité ženy, které, jak známo, oproti chlapcům dospívají dříve. A Bourgoin je v roli Adele úžasná. Ostatním Adélám (Adéla ještě nevečeřela, Život Adele, Adelheid) nedělá tahle ztřeštěná ženština vůbec žádnou ostudu. ()
Tajemství mumie představuje to nejlepší ze současných francouzských komedií, které si najdou cestu do české distribuce. Značný podíl na kvalitě filmu má ale především Tardiho komiksová předloha, konkrétně první album ze série o Adèle Blanc-Sec - Adèle et la bête z roku 1976. Někteří uživatelé, jako například Flipper, by možná měli trochu zapátrat, než se pustěj do psaní komentářů, protože Luc Besson se po těch podivnostech z posledních let docela překonal a natočil fungující a překvapivě velmi věrnou adaptaci Tardiho díla. Tajemství mumie disponuje takovým zvláštním prazvláštním humorem, na který se člověk musí naladit a pak to docela šlape. Ale je mi jasné, že některým lidem to nesedne. ()
Galerie (62)
Zajímavosti (4)
- V 11. minutě je záběr na zcela odhalenou velkou egyptskou Sfingu, která ale byla úplně vykopána až v roce 1925 a děj filmu se odehrává v roce 1911. (Petsuchos)
- Natáčení probíhalo v Egyptě ve městě Káhira a ve Francii v Paříži. (Terva)
- V 85. minutě prochází Adéle Blanc-Sec (Louise Bourgoin) se sestrou Agáthou (Laure de Clermont) v Louvre podél slavného obrazu „Vor Medúzy“ (1818–1819) od francouzského malíře Théodora Géricaulta (1791–1824). O chvilku později kamera zabere další slavný obraz „Portrait of Madame Récamier“ (1800) autora Jacques-Louis Davida (1748–1825). (Petsuchos)
Reklama