Režie:
Renzo MartinelliScénář:
Renzo MartinelliKamera:
Fabio CianchettiHudba:
Aldo De ScalziHrají:
Rutger Hauer, Raz Degan, F. Murray Abraham, Hristo Jivkov, Antonio Cupo, Cécile Cassel, Kasia Smutniak, Ángela Molina, Elena Bouryka, Christo Šopov (více)Obsahy(2)
Itálie, 12. století. Severní část je ovládána německým císařem Fridrichem Barbarossou. Jeho snem je dobýt střední a jižní Itálii a oživit tak slavnou říši Karla Velikého. Nejprve je ale třeba potrestat město Miláno, které se jediné vzpírá císařově moci. Jeho obléhání a kruté pokoření má však dalekosáhlé následky. Rozhněvaný mladý kovář z Milána začíná vytvářet armádu 900 nespokojených mužů z různých měst - Komando smrti. Tento mladík se jmenuje Alberto da Giussano. Jeho snem je porazit císaře a vrátit svobodu Itálii. A tak přichází 29. květen 1176, kdy se na planině u Legnana postaví Komando smrti proti Barbarossově armádě... (KaB Music)
(více)Videa (2)
Recenze (23)
Ačkoliv se to tak dle názvu bude zdát, film není životopisem Barbarossy. V podstatě jde od dobrodružný film, kde se Barbarossa objevuje (hlavně v prvním díle filmu). Historická věrohodnost možná sedí v názvech měst, časech jejich střetů s armádou Barbarossy a snad i nějaká ta jména velmožů a šlechty. Tím bych asi výčet skončil. Zbytek je těžká televizní romantika. Dvanácté já rád. Tehdá ještě rytíř nebyl oplechovanej chlap od hlavy k patě včetně od platnéře udělané bambulky na pindíka.. :-). Dvanácté to je kroužkové brnění, gambesony, mandlové štíty a jednoduché kónické přilby s nánosníky... Je to doba Křížových válek a ,,temného středověku''. Byla to drsná doba a lidé v ní žijící měli drsné životy a byli drsní. Kdo od filmu čeká výpravnou záležitost jak hlásaly mé originál pošetkové obaly DVD bude zklamaný. Výpravný film sice je, přesto jsem z něj nějak cítil chudobu a nedostatek grošů. Bylo to hlavně v okamžicích záběrů na armádu Barbarossy, která někdy připomínala spíše družinu jezdců při králově vyjížďce na lov než na hrozivou armádu jednoho top rytířů středověku. V druhém díle sice divák dostane dojem, že možná uvidí více, když však dojde na boje je to zase takové statické nic, kdy 5 chlapů bojuje s 5 chlapy. Asi aby film nenudil je do něj vsazen příběh ,,o statečném kováři'' . Této dějové linii se nelze než smát a skutečně mi to chvilku připomínalo mix Sandokana a Robina Hooda :-). Hauer jako král nevadil, naopak. Horší byla celá řada věcí jako zmiňovaný útok katapulty na Miláno atd... je to zde hojně popsáno! :-). Aby vržená zápalná střela prostřelila masivní kamenné hradby tak, že skrze ně udělá kulatou díru aby pak za hradbami decimovala obránce a jejich domy... ehm..no...to autoři nějak přepálili. Zkrátka takový panzerfaust středověku. A je tam toho více. V poslední bitvě nakopou burani šlechtě a cvičenému vojsku prdel, jízda když dojede na bojiště !sesedá z koní! a bojuje na zemi :-)))))) vrcholem všeho jsou vozy s kosami, kdy Pepíno s Giuseppem a Vincenzem drží kosy tak pevně, že podříznou nejeden krk válečného oře aniž by jim ten náraz kosu z rukou vyrazil ! Inu komu čest, tomu čest. Trochu mi to připomnělo francouzské komedie z války, kde si Fantíci z Němců také dělají srandu ač dostali šeredně na prdel a Němec je za pár dní převálcoval. To jsou ale komedie... Nechci ale jen vše srážet. Některé záběry na jezdce s korouhvemi či dokonce i některé scény z bojových vřav byly natočeny velmi dobře. Já mám rád detaily (ne nejsem úchyl), takže dobře hodnotím i ty louže krve co na bojišti zůstaly či různorodost zranění od všelikých zbraní středověku. každá takováhle bitva byla neskutečné maso a když už se do toho někdo pouští, musí to maso divákovi ukázat. Dávám za dva kříže. * * ()
Fridrich Barbarossa je považovaný Nemcami sa symbol zjednocovania, Talianmi za zlodeja slobody. A podľa toho bol tento film aj natočený. Teda tak prvú polovicu, kedy mal Barbarossa čo ešte do činenia s ústredným dejom, pretože náhle sa to presunie do stredovekej romanci a už to nie je to pravé orechové. Navyše ten taliansky pohľad je tu dosť jasne pretláčaný. Zaujímavý článok k alternatívnej histórii, ktorý odhaľuje Barbarossov význam pre Európu sa dá nájsť tu: https://zoommagazin.iprima.cz/historie/alternativni-historie-kdyby-frindrich-i-barbarosa-nezemrel-predcasne-byla-evropa-muslimska. A ten článok vám dá oveľa viac ako film. ()
Kéž by to v mé bakalářce (ano, skutečně píšu bakalářku o této personě, takže si troufám říct, že o tom tak trochu něco vím ;)) šlo říct tak jednoduše jako v tomto filmu: Béďa Rudovous byl prostě břídil, který byl ve vleku své panovačné burgundské manželky a svého kancléře (který mimochodem vypadá spíše jako velkomoravský velmož než kolínský arcibiskup), Italové jsou prostě nejlepší válečníci na světě a samozřejmě i u nich platí, že čím nižší společenská vrstva, tím větší bijec a lepší stratég. ()
Tenhle televizní film zůstal hodně za očekáváním (i když nebyla kdovíjaká). Hauer nepůsobí jako mladý ani starší Fridrich přesvědčivě. Navíc je to spíš o jeho italských protivnících (co jiného čekat od italského filmu:). To jsem se těšil se to bude motat celé kolem titulní postavy. Místama mi to připadá spíš jako telenovela než historické drama a Fridrich jenom na pozadí. Musel jsem se hodně přemáhat, abych to vůbec dokoukal. Barbarossa by si zasloužil daleko větší a lepší projekt. ()
Faktografických chýb som vo filme mnoho neobjavil, hoci vyobrazenie bitky pri Legnane bolo pravdepodobne dosť ahistorické (scenárista tam ako tradične potreboval dostať nejaký úžasný trik, pomocou ktorého bolo "záporácke" vojsko prekvapené a porazené). Historikovi či len trochu historicky uvažujúcemu človeku ale musí do očí byť už len to, s akou ľahkosťou sa presúvame z r. 1158 do r. 1167 a napokon do r. 1176. Bez toho, aby Barbarossa Hauer alebo ktokoľvek iný na obrazovke starnul, bez toho, aby sa postavy v deji istým spôsobom vyvíjali, bez toho, aby bolo nejako urobené hodnoverným, že tá a tá postava je už roky nezvestná a pritom bola v kláštore či niekde inde (v tom druhom prípade narážam na samotný záver, ktorý som si jednak vôbec v tomto smere nebol schopný nejako racionálne vysvetliť, jednak nechcem spoilerovať - preto tá vágnosť vyjadrenia). Inými slovami, chronologicky síce úspešne kĺžeme po povrchu, príbehovo však máme pred sebou zlepenec časovo nevierohodných skutočností. - Druhou slabinou filmu je to, že je predsa len značne ahistorický svojím celkovým vyznením: boj o slobodu Talianska (recte severotalianských komún) proti Nemcom (dajme tomu) je v 12. storočí pekným nezmyslom. Slovo "nezávislosť", ktoré v rámci slovenského dabingu padne, by bolo nutné nahradiť "autonómiou", aby šlo o ako tak dobovo znesiteľnú výpoveď. To samozrejme nemusí scenáristu zaujímať, pretože ten svoj text končí Legnanom a divák sa môže domov odobrať s dobrým pocitom, že dobro zvíťazilo a "naši" sú slobodní. S tým "naši" však súvisí ešte iná vec: ja osobne mám značné pochybnosti o tom, že iný než taliansky divák mohol tento filmový boj o "nezávislosť" nejako zvlášť prežívať. Ak chceli tvorcovia vidieť, ako je treba natočiť scény, kde sa bude kričať "sloboda!" a globálny divák ich bude akceptovať, mali si pozrieť Gibsonov Meisterstück. - Barbarossa, ktorý dal filmu meno, sa síce spočiatku na obrazovke vyskytuje relatívne často a príslušné scény (napr. sobáš s Beatrix) majú určitú biografickú relevanciu, postupom času však začína byť postavou, ktorá iba akosi mechanicky čosi zavelí alebo odkýva spoza stola a celkovo z deja mizne. Smutné je, že postavy, na ktoré sa potom snímka sústredí, nemajú dostatočný potenciál nato, získať si vrelé divácke sympatie, takže ich tragédie idú mimo nás (opäť by som Martinelliho kolektív odkázal na Statočné srdce, aby si zistili, ako sa podrezávajú hrdlá tak, aby to bolo emotívne). - Výprava nie je americky oslnivá, ale voči nej výhrady nemám, hoci nasnímanie súbojov a bojov je mizerné. - Dosť nezaujímavý film, v ktorom sa buď nemohol alebo nedokázal naplno uplatniť Hauerov herecký či aspoň charizmatický potenciál. Servíruje sa nám formálne zvládnutý obsah, ktorému však chýba historická vierohodnosť a emotívna presvedčivosť. ()
Reklama