Režie:
Clarence BrownKamera:
Harold RossonHudba:
Herbert StothartHrají:
Spencer Tracy, Rita Johnson, Lynne Overman, Charles Coburn, Gene Lockhart, Henry Travers, Felix Bressart, Peter Godfrey, Guy D'Ennery, Byron Foulger (více)Obsahy(1)
Fiktívna biografia Thomasa Alvu Edisona (Spencer Tracy) sa začína v roku 1869, kedy vynálezca na žiadosť starého priateľa Bunta Cavatta (Lynne Overman) odcestuje do New Yorku. Dúfa, že sa naňho usmeje šťastie, keďže cíti, že má na viac než iba na zamestnanie telegrafného operátora. V New Yorku sa Edison zamestná u pána Elsa (Henry Travers) a zároveň sa snaží získať podporu bohatého finančníka Taggarta (Gene Lockhart), aby poskytol zdroje pre jeho vynálezy. Taggart však nemá záujem podporovať "zelených elektrikárov". Iný názor má generál Powell (Charles Coburn), prezident Western Union, ktorý Edisonovi podporu poskytne.
Svoj vynález Edison po čase predá Taggartovi i Powellovi za 40 000 dolárov, čo mu umožní oženiť sa a otvoriť vlastný vedecký park v Menlo Park. Niekoľko ďalších rokov pracuje na zdokonalení fonografu spolu so svojím tímom.
Problémy nastanú vtedy, keď Bunt prezradí reportérom, že Edison vynašiel elektrinu, hoci ten to zatiaľ nedokázal. Vedecká komunita na čele s Taggartom, ktorého akcie sú kvôli tomuto vyhláseniu v ohrození, ho verejne odsúdi. Edison sa rozhodne zanechať vedu a pracovať na vlastnú päsť. Jeho snaha je korunovaná úspechom v podobe vynájdenia použiteľnej elektrickej energie. Jeho plány na zavedenie elektrického svetla v New Yorku prekazí Taggart, ktorý dosiahne, že na splnenie úlohy dostane iba šesť mesiacov. Podarí sa vynálezcovi v tomto šibeničnom termíne vybudovať fungujúcu sieť a ukázať tak svetu zázrak elektriny?
(Incantator)
Videa (1)
Recenze (7)
Veľmi pekný životopisný film o jednom z najväčších vynálezcov 19. a 20. storočia. Aj keď je tu očakávaný silný pátos, nie je príliš preháňaný. Aj z historického hľadisku sa tu nájdu nejaké tie chybičky, ale pre kontinuálny a priamočiary príbeh pre filmové plátno boli asi potrebné. Napr. to, že Edison nebol prvý, ktorý zostrojil žiarovku, on ju "iba" významne vylepšil tak, ako to zhruba existuje dodnes. Škoda, že sa film nevenoval viac aj iným vynálezom, napr. fonografu, ktorý urobil z Edisona boháča, bol však spomenutý jeho legendárny záznam - básnička: "Mary ma ovečku bielu ako sneh...", ktorej záznam existuje až do dnešných dní. Charizmatický Tracy predvádza svoj vysoký štandart a je hereckou zárukou, ktorá ťahá za správne nitky. Film výborne plynie, nedáva priestor nude, miestami výborne pobaví a svojou atmosférou príjemne pohladí dušu diváka. Na 40. rok nečakané. ()
Brečím, když vidím, že se jedná o třetí komentář k tomuto filmu na čsfd.....Proč tenhle film nedávají na ČT každé Vánoce??? Pohladí na duši a připomene, že jen odvážní a pracovití lidé nás posouvají dopředu.....skvělý dabing z doby, kdy světu vládl ten český. Snad jen rok vzniku 1940 občas přivodí lehký závan obstarožnosti. ()
Klasika, která se u nás moc často nevysílá, s pověstným československým dabingem. Nejedná se o biografii, ale spíš pohádku, která je však pojatá poutavým způsobem a mě konkrétně zasáhla natolik, že jsem se jal studovat obor elektrotechnický a moje první seminární práce byla na téma Vznik a vývoj elektrického světla. Film je částečně poplatný době a s dalšími novými informacemi mizely i ideály. Přesto má tento film díky zpracování a hlavnímu protagonistovi Spenceru Tracymu svou hodnotu. Pro mě osobně nesmírnou. ()
Standardní filmový životopis staršího střihu, který možná hlavní postavu romantizuje a v rámci vyprávění i nejspíš leccos zjednodušuje, ale zároveň mě svým klasickým stylem, s podnětným a obsahově bohatým vyprávěním, hodně sedí... Edisonův příběh je rozehrán tak poutavě, že by tvůrci klidně zvládli utáhnout i delší stopáž s obsažením dalších událostí, ale rozhodně i tak působivě vykreslili mj. spoustu strastí průkopníka, jenž se mimo hlavní práci na svém hlavním počinu musí často prát s nedostatkem důvěry i časovým nátlakem ze strany nadřízených, finančním zázemím, náročným prosazováním plánů, dlouho trvající nejistotou během cesty k výsledku, včetně „trapasů“ selhání v okamžiku očekávání velké chvíle... Možnosti nových milníků lidstva jsou vždy dány množstvím poznatků do té doby dosažených, proto také více starořeckých velikánů dokázalo přispět k výraznému zvratu ve filozofii i několika přírodních vědách současně, přesto je ale pro mě fascinující, že jeden technický génius ještě na přelomu 19./20. století dokázal přispět převratními vynálezy v oblasti elektrického světla, zvuku i (zde aspoň krátce zmíněného) filmu zároveň. Úplně nejvíc se mi líbily četné scény během zkoušení, řešení a vylepšování vynálezů, včetně aspoň zkratkovitého náhledu do dobové techniky. Ale film dokáže být silný často i v lidské rovině nebo ikonických momentech typu romantické komunikace v morseovce přes potrubí z místnosti do místnosti... Dojem mi mírně shodil epilog s odstupem let, který na mě i přes nadčasovost sdělení působí svým pojetím jako dobová agitka s pateticky vytrousenými klišé. Klidně bych končil těmi záběry na rozvěcující se New York, ale neva... [80%] ()
Přeci jenom poněkud vypozlátkovaný životopis (té úspěšné) části T. A. života. Spencer je výborný, ale mně se nejvíc líbili ti jeho dělníci/kamarádi v dílně. Takhle si představuju strojaře, co pracují rukama. Chvíli je to i docela napínavé, i když naštěstí víte, že to dobře dopadne. Původní dabing s excelujícím Petrem Kostkou tomu dává dobovost, které dnešní režiséři nikdy nedosáhnou. ()
Galerie (16)
Photo © Metro-Goldwyn-Mayer (MGM)
![Edison - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/165/859/165859163_b860af.jpg)
Reklama