Režie:
Wesley RugglesKamera:
Edward CronjagerHudba:
Max SteinerHrají:
Richard Dix, Irene Dunne, Estelle Taylor, Nance O'Neil, Roscoe Ates, William Collier Jr., George E. Stone, Stanley Fields, Edna May Oliver, Judith Barrett (více)Obsahy(1)
Film, natočený podle stejnomenného slavného románu Edny Ferberové, líčí typický úsek z americké historie - osidlování Divokého západu koncem 19. století. Yancey Cravat (Richard Dix) a jeho žena Sabra (Irene Dunne) přicházejí do Oklahomy, aby tu založili noviny. Po počátečních obtížích jejich podnik začne vzkvétat. Když vláda povolí osidlování nové země, dobrodruha Yanceyho už nemůže v městě nic udržet. Jeho manželka sama dál řídí noviny, on však vyrazí znovu na cestu. Na novém působišti se vrhne na politiku a posléze je dokonce zvolen jako senátor do Kongresu. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (11)
Podľa filmovej ceny Oscar: najlepší film roku 1931. . Predstaviteľ hlavnej úlohy Richard Dix mi v mnohom pripomínal herca Benicia Del Tora, v tvári, herectve, aj ten výraz mali podobný. Svoju úlohu zahral celkom slušne, s porovnaním s ostatnými chabými výkonmi, asi jediný herec ktorý mi tam bol sympatický avšak pri prestrelkách to bolo aj s ním hrozné. Svoju zbraň držal neustále u boku, vyzeralo to dosť trápne. Prvá polovica filmu bola v duchu slabučkého Westernu. Druhá už bola čisto pseudo-životopisná dráma. Nebolo to podľa môjho vkusu ()
Cimmaron jako příběh dobývání země a budování nového města sleduje několik důležitých postav, z nichž nejpodstatnější je Yancey a jeho manželka Sabra. V první části převládá dominance muže, který je spravedlivý, čestný a nekompromisní. Má svůj sen a jde si za ním. Když myslí, že je něco správné, postaví se proti všem včetně vlastní rodiny. Jeho touha něco dokázat je natolik silná, že ho odhání od ostatních a nakonec jeho postava téměř nenávratně mizí. Asi od poloviny nabírá na důležitosti jeho manželka Sabra, která se neustále vyrovnává s manželovou nepřítomností, stará se o rodinu a syna Cimarrona a ve výsledku hlavně na jejích ramenech stojí rozvoj města a kultury. Je zajímavé vidět vývoj takto silné hrdinky, kdy závěr je věnován jí. ()
Bohužel to bylo hrozivě roztahané a bez nějakého komplexního příběhu, který by člověka trochu zajímal. Doba, lokace, kostýmy, obecně technické zpracování se mi moc líbilo, ale obsahově to nestálo vůbec za nic, takže jsem koukal na zajímavé obrázky, které však nedávaly moc smyslu a už vůbec ne zábavy. 35% ()
Jedna paní zřejmě sloužila jako předloha pro Monty Pythonovské dámy. Hlavní hrdina zas vypadal na příbuzného Mirka Dušína a Supermana. Jako aktuální záležitost mi přišlo jeho odhodlání coby novináře psát kdykoli o čemkoli, co považuje za důležité, byť by ho to mohlo stát život. V dnešní době by podobně stál před cancel culture. Film byl pro mne cenný tím, že zobrazoval pro nás už historické, leč tehdy skoro soudobé události, šel jen čtyřicet let do minulosti, takže asi předměty a chování lidí byly zachyceny věrně. ()
Vážna problematika Američanov koncom 19. storočia a nevyhnutné osídľovanie, ktoré ale kazí zaobchádzanie s nevinnými obyvateľmi. Z tohoto hľadiska sa tvorcovia držali laťky. Táto filmová adaptácia je ale vyslovene veľmi veľmi priemerná, ale s krásnymi obrazmi na komparzistov a dobové okolie s pár žánrovými pozlátkami. Komorné momenty sú ale rozvlákle a nezáživné (samozrejme až na výnimky-koniec napríklad). Max Steiner dáva na začiatku a na konci jednu zo svojich kultových westernových kompozícií a zachraňuje "cool feeling". U mňa zatiaľ bezpečne najslabší oscarový film - 55-60% (je to až k neuverenie, aké klasiky boli úplne ignorované akademikmi a čo s prehľadom víťazilo). Ale opäť sa to dá pozerať z inej nadšeneckej perspektívy, kde bude divák kvitovať zaslúženého oscara (opäť raz vec názoru). ()
Reklama