Režie:
Vladimír BahnaScénář:
Štefan SokolKamera:
František LukešHudba:
Jozef MalovecHrají:
Emília Vášáryová, Bronislav Križan, Ctibor Filčík, Martin Gregor, Viera Strnisková, Eva Poláková, Oľga Sýkorová, Július Vašek, Vlasta Fialová (více)Obsahy(1)
Filmový prepis rovnomenného románu Rudolfa Jašíka. Dej filmu je situovaný do štyridsiatych rokov nášho storočia, do prvých rokov druhej svetovej vojny. Zachycuje politickú a spoločenskú atmosféru jedného zo slovenských mestečiek, ktoré žije zdanlivo v závetrí, ďaleko od sveta a vojny. No zdanie klame. Pod povrchom pokojného, každodenného života prebieha tragický proces urýchľujúci osudy ľudí, rozpad ich charakterov, no aj dozrievanie ich vťahov. Film je príbehom Evy a Igora, ich lásky, násilne prerušenej vplyvom politických udalostí. V tejto epoche osobných i spoločenských tragédií sa z detí takmer cez noc stávajú dospelí, z poctivcov obete a z duševných úbožiatkov vrahovia. Film na osudoch Evy a Igora, židovských povozníkov Samka a Maxiho a kariéristu Flórika podáva vierohodný, presvedčivý obraz doby, poznačenej expanziou fašizmu. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (40)
Napadá mne srovnání s Obchodem na korze, který byl ale točen pro Ameriku, na efekt a byl plný patosu. "Námestie" je točené pro místní populaci, pečlivě vykresluje soužití místní populace, neúspěšné zmrdíky, kteří nasedli na vlnu doby, která je vynesla do funkcí, v nichž beztrestně ničili lidské existence, přivlastňovali si jejich majetky a původní majitele nakládali do vlaků směrem do ghet a táborů. Slovenský štát si sám aktivně zažádal německého bratra o likvidaci svých Židů a byl jedním z prvních států, který zahájil deportace. To je věc, se kterou se Slováci budou muset hned vyrovnat, stejně jako Češi s odsunem Němců po válce. Zpět k filmu- vypráví velice civilně o postupném odvrácení všech obyvatel města od židovské minority a následném "zmizení" ze života obce. Temný, mrazivý a působivý příběh, ač holokaustové záležitosti obvykle vůbec nedávám. 85% ()
Velmi silný film u kterého vás ihned napadne Obchod na korze. Zvůle místního holiče (Július Vašek) však jde až za hranice vraždy. Emília Vašáryová v roli židovky je ještě krásnější a ona je vždy ve všech rolích krásná. Možná režisér Bahna udělal pár technických chyb, možná, že slovenští herci nebyli vždy až na jedničku přesvědčiví. Tento film je ale velký svým posláním, ne zpracováním. ()
"Čo je hriech být židom?".... Hodinový stroj na kostelní věži, kde se schází slovenský mladík s židovskou dívkou Evou, tikají a tikají, a divák se znepokojením a úzkostí sleduje, jak se situace slovenských židů na Slovensku neustále zhoršuje. Nemají to přitom jednoduché ani smíšené manželské páry. "Váš muž je chorý? Nevyléčitelně chorý, je žid...." Ve vykreslení atmosféry ve Slovenskem štátě se film v lecčems podobá slavnějšímu Obchodu na korze. Smutno je zejména při pohledu na některé místní obyvatele, kteří na neštěstí židů parazitují. O to víc pak vyzní obětavost, s jakou se onen mladík snaží zachránit svoji židovskou milou. Opravdu silné. Vůbec jsem neměl tušení, že na Slovensku v 60 letech vznikly takovéto výborné filmy, co se dokázaly vypořádat s vlastní smutnou národní historií. ()
Hodiny na veži odpočítavajú čas milencom, len sa tento motív nemusel objaviť vo filme desaťkrát, to bolo príliš aj na mňa ako málo pozorného diváka. V dobe vzniku nie tak dávno po nacizme sa ale museli zdôrazniť emócie aj symboly. Príliš aktívne zaangažovaný holič je nakoniec horší ako nacista, témy kolaboranstva nie je nikdy dosť, a táto téma pôsobila na mňa silnejšie ako snaha o vykúpenie, získavanie peňazí a nakoniec jednanie s úplatným farárom. Záporná postava holiča je určite zahraná najlepšie zo všetkých, mladí herci vrátane Vášáryovej boli ešte len v zábehu. ()
Trochu složitější hodnocení, alespoň pro mě. Celkově se mi film líbil, ale zůstává tam takové těžko popsatelné ale. Takový pocit, že to šlo udělat mnohem lépe. ()
Príbeh pre pamätníkov, ale nie len pre nich. Film je aktuálny aj dnes. Lebo nie rasa, viera, majetok či hodnosť z nás robí ľudí ale to akí sme. Romanticky príbeh, ktorý sa nekonči ružovo a to je na ňom to najmagickejšie. Pekne vyprofilované charaktery postav. Či už dobré alebo zlé boli na slušnej úrovni zahrane. Knihu podľa ktorej bol film natočený som nečítal, no napriek tomu si myslím, že film vystihol podstatu akú chcel autor knihy vyjadriť a to je podstatne. Vojnová tematika spojená s nenaplnenou láskou ma vie vždy dostať. PS: Mladá Milka Vášáryová bola teda riadny kus :-) ()
Nakoľko ide o moju srdcovú tému, obajvujú sa tu herci, ktorých mám tak úprimne od srdca rada, a navyše ešte aj kniha patrí medzi moje srdcové záležitosti, nemôžem inak, ako pripojiť Námestie svätej Alžbety k pomyselnému zoznamu toho naj, čo v tuzemsku na tému holokaust vzniklo. I keď, pri všetkej úprimnosti, s Obchodom na korze, ktorý mal premiéru v tej istý rok a zaoberal sa podobnou tematikou, sa táto snímka porovnávať naozaj nedá ... ()
Temné a ponuré drama s očekávaným průběhem, solidně natočeno, ovšem jako příběh jen průměrné. ()
Skoro zapomenutý film pojednávající o protižidovských opatřeních v časech Slovenského štátu. Přitom je emočně i herecky tisíckrát údernější, než oslavovaný Obchod na korze. Z perfektně zachycené atmosféry měnící se společnosti na uvědomělé přisluhovače klerofašistického režimu se svírá žaludek. Velmi silný zážitek! ()
Obsahově silný příběh, který je vyprávěn o něco sterilnějším způsobem, než by si zasloužil. Ono je celkem jasné, že to nemůže skončit dobře a ani neskončí, i když třeba i trochu. Chybí autentická pecka, ta závěrečná je víc romantizující, než aby to diváka srazilo do kolen. Frolik je ukřivděný hajzlík, který využije příležitost, ale skutečně temnou postavu neutáhne. Ve filmu není prezentován ideálně, resp. to je prezentován poněkud polopatisticky. ()
Kniha bola úžasná, ani som pri nej nedýchala, preto mi toto filmové spracovanie nesedelo dostatočne a nezodpovedalo pôvodnému dielu. Chcelo by to lepšie spracovanie. ()
Československý film odehrávající se v malé slovenské obci během válečných let 1941/42. Příběh se zabývá zostřující se situací mezi Slováky a slovenskými Židy, jež musí nosit ponižující hvězdy a od nichž se postupně celá společnost distancuje. Milenecká dvojice mezi mladým Slovákem Igorem (B. Križan) a sedmnáctiletou Židovkou Evou (E. Vašáryová) representuje hlavní postavy dramatu a hlavní myšlenka příběhu spočívá v jejich snaze překonat společenská příkoří, nastavená v tehdejší nelehké době. Pokus o pokřestění Evy a zbavení se tak tíživé šesticípé hvězdy je nakonec po značném úsilí úspěšné, avšak mladá Židovka nakonec před tragickým koncem neunikne. První transporty ze Slovenska začaly své nebohé cestující odvážet v březnu 1942 a Židé uniknuvší transportům měli o své blízké oprávněné obavy, neboť tyto vlaky smrti měly namířeno přímo do Osvětimi. V dramatu vystupuje mnoho slovenských umělců, jako první se mi vybaví holič Frólik skvěle zahraný J. Vaškem, jenž vycítí šanci vylepšit si společenské postavení a stane se členem Hlinkových gard, s čímž je spojen totální morální rozklad osobnosti. Osobně je poté zodpovědný na plynulý odjezd transportu, do něhož byli přednostně vybrání bohatí Židé. Výjimečně přirozený C. Filčík ztvárnil starého Žida, jenž zbytky svých osamělých dní utápí v alkoholu a jenž svou hvězdu nosí provokativně na zádech. Nesmírně zajímavá postava byla též figurka vykutáleného nosatého kudrnáče, převážně se vyskytujícího se v baru; jméno herce se mi však bohužel nepodařilo identifikovat. Za závěrečné dramatické události, krátce proloženou klidnou pasáží, aby na samotném konci snímku opět drsně navodily tragickou atmosféru doby, navíc po dokonalém zaujetí dosavadním příběhem, mohu s klidným svědomím udělit nejvyšší hodnocení. Námestie svätej Alžbety se může směle měřit se svým slavnějším bratříčkem, Obchodem na korzu, Oscarovém snímku s podobnou tematikou natočeném ve stejném roce. ()
Mal som veľmi dobrý dojem z filmu, aj napriek nevýraznému Križanovi, ale ťažko prijímam záver, ktorý akoby bol nedotiahnutý, avšak čo mrzí viac, odfláknutý. Prečo sa tak úporne do transportu hľadala Eva? Prečo tam neboli jej rodičia, či napr. starý mrzutý Maxi? Prečo sa to celé zvrtlo tak rýchlo? Samotný osud holiča je tiež zobratý skratkou, all in all, kde sa splašil Vlado Bahna na konci snímky? Námestie svätej Alžbety je aj tak pekne natočený kus s krásnou Vášaryovou, ktorej tú nevinnú dievčinu zožeriem bez problémov. Evinu ustráchanosť, nevinnosť v tých rokoch ani nemusela hrať, to z nej vyžarovalo. Top postava, ktorá si zakaždým brala každú scénu pre seba, však bola Maxi v podaní Ctibora Filčíka. Jeho farba hlasu, gestikulácia a svojrázny prejav okorenený dobre napísaným scenárom z neho spravili nezabudnuteľného človeka v mestečku. Július Vašek si strihol zlého, pri ktorom mi však chýbalo zapracovanie na jeho premene. Každopádne sa jedná o snímku s tematikou, ktorú v týchto končinách nemáme až tak sfilmovanú, a tak vďaka zaň. ()
Slovensko sa so svojou históriou, obzvlášť tým, čo sa aj na jeho území s jeho vlastným pričinením páchalo na vlastnom obyvateľstve počas druhej svetovej vojny, bude vysporiadavať ešte poriadne dlho. Pripomienkou a mementom tejto čiernej škvrny dejín sú aj mnohé umelecké diela, ku ktorým môžeme zaradiť aj tento snímok režiséra Vladimíra Bahnu, voľne vychádzajúc z literárnej predlohy Rudolfa Jašíka. Dej sleduje pohnuté osudy, tragické životy a morálne dilemy obyvateľov istého malého mestečka. Snímok do ústredia stavia najrôznejšie postavy, s ktorými počas celej doby plasticky pracuje, vykresávajúc a modelujúc ich osobitné osobnostné charaktery. Divák tak má možnosť vidieť zaujímavú zmes tých, ktorí nezmyselnosť doby a nenávisť nechceli v žiadnom prípade prijať, tých, ktorí na nešťastí iných budovali vlastné kariéry a prosperovali, ale aj tých, ktorí sa zmierili so svojím nešťastným a tragickým osudom. To ako celok funguje aj vďaka dobrému výberu hercov. Hlavnú morálnu postavu Bronislava Križana dopĺňa vskutku krásna Emília Vášáryová, vynikajúci Ctibor Filčík, ale aj prospechársky Július Vašek. Námestie svätej Alžbety je filmom, o ktorom sa nedá hovoriť ako o tom možno úplne najlepšom z obdobia druhej svetovej vojny, ale aj napriek tomu má mimoriadnu hodnotu. A to už len tým, že pripomína hrôzy, ktoré sa na Slovensku odohrali. Pribehovo, herecky ani čo sa technickej stránky týka mu nemožno čo vyčítať. Knižná predloha je o čosi lepšia než film, ale divák určite neobanuje. ()
V celku dobre spravena filmova adaptacia romanu R.Jašika z obdobia vojnoveho slovenskeho štatu.Problemom pre mna bol fakt že miestami pôsobil film až priliš skratkovite a nešiel uplne do hlbky.Charaktery jednotlivych postav su vykreslene presne a vieryhodne hlavne karierista Florik predstavuje typickeho ludaka gardistu ktory tuži po židovskom majetku a aby ho dostal je ochotny všetkeho.Skoda že na slovensku vzniklo tak malo filmov ktore by sa zaoberali prenasledovanim židov počas vojnoveho štatu,v normalizacii sa točili vojnove filmy "len"o SNP. ()
Nepravem opomenute... ()
Výborné filmové spracovanie príbehu lásky počas 2. svetovej vojny. Arizácia, segregácia židov, šplhúnstvo, donášanie. To všetko sa darí zobraziť na jednotlivých postavách. Tragický osud Evy sa zavŕši napriek Igorovej snahe vybaviť jej krstný list. Evin otec odmieta dať peniaze potrebné na vybavenie. Možno je to z lakomosti alebo náboženského presvedčenia ale film ho vykresľuje skôr ako lakomého. Chamtivý holič Flórik, v skvelom podaní Júliusa Vašeka, ktorý to dotiahne na gardistu, krstný list ignoruje. Kvality Obchodu na korze nedosahuje ale šliape mu na päty. Produkcia je výborná, charaktery vďaka výborným hereckým výkonom živé a atmosféra tiež. ()
Celkom dobrý film ako... na tie časy, a na slovenské pomery a možnosti v tom období, hoci film je o vojne a proti fašizmu, takže taká komunistická klasika - o čom inom ako o partizánoch, láske a protifašistickej tématike sa dalo vtedy písať a natáčať, takže je jasné, že je to len klasika toho obdobia, ale je to vcelku obstojný - dobrý film, celkom fajn herecké výkony, také tie prirodzené, československé, je to čierno-biele, o to lepšie, a je to o láske dvoch ľudí iného typu etnika, a to sa mi páči, viete jak, ja som taký - multi-kulti ;).Láska je láska.. a v čase vojny, keď láska zažíva tak ako údery pod pás, tak ako tažké obety, tak zažíva v tom období láska aj svoje vrcholy! A o to ide, nie? Vašáryová na vrchole svojej krásy, Križan sa tam ale podľa mňa až tak nehodil. Film je zaujímavý aj najma preto, lebo ukazuje dvojtvárnych ľudí, udavačov, prospechárov, klamárov - ľudí, ktorí sa zo dňa na deň stávajú vrahmi a násilníkmi, pre peniaze, ako sa zo dňa na deň stane z predavača zeleniny udavač, agent tajných služieb, atď, niekedy aj proti svojej vôli, je to celé síce málo zdramatizované, čo mi vadilo, ale zase prijímam ten film na dobré hrubé pevné tri body, štyri ak by som dal, to by boli fakt už veľmi vetché bodíky, a nehodilo by sa dať toľko, ale film sa dá pozrieť. Toľko. ()
Jednoznačně lepší film než Obchod na korze. Po všech stránkách, včetně té filmařské (kamera excelentní). Je zajímavé, že oba filmy vznikaly ve stejnou dobu, tomuto se ale neprávem nedostalo takové pozornosti a píárka, nebyl komouši zakázán, takže ani nemohl být za oceánem logicky odměněn. Přitom je mnohem silnější. Ale i temnější a brutálněji odhalujíci zrůdy, které v době jeho vzniku ještě nespíš chodily po světě. A nejspíš taky nosily hvězdu, i když jiné barvy. Bylo by zajímavé vědět, kolik je ještě po skříních gardistických uniforem. ()
"Čas, ktorý plynie, odhalí všetko." Aischylos. "Váš muž je ťažko chorý? - Nevyliečiteľne chorý, je Žid." ()
Reklama