Režie:
Martin ŤapákKamera:
Beňo KrivošíkHudba:
Svetozár StračinaHrají:
Jozef Kroner, Hana Slivková, Michal Dočolomanský, Ivan Krajíček, Zoro Laurinc st., Jana Nagyová Pulm, Zuzana Kronerová, Adam Matejka, Bohumil Mlsna (více)Obsahy(1)
Kto by mohol zabudnúť na obl'úbenú postavu Sváka Ragana v hereckej kreácii neopakovatel'ného Jozefa Krónera? Trojdielny televízny film Sváko Ragan, ktorý vznikol podl'a poviedok Ela Šándora, si už pri svojom prvom uvedení pred mnohými rokmi okamžite získal priazeň divákov. Priniesol nielen dobrú zábavu, ale aj príťažlivý pohl'ad na svet myjavskej lokality s mnohými rázovitými zvykmi a postavičkami a vtipne využívaný dialekt, najmä myjavský a brezovský. Nad tým všetkým však dominuje schopnosť Sváka Ragana vynájsť sa aj v tých najnepríjemnejších situáciach...
Brezovskí garbiari boli známi nielen kvalitou svojich výrobkov, ale ischopnosťou svoje výrobky na jarmokoch úspešne popredať. Vel'a sa po jarmokoch a trhoch v blízkom i vzdialenejšom okolí Brezovej nachodil aj Sváko Ragan a nečudo, že na svojich obchodných potulkách zažil aj kadečo veselého a spravil nejeden vydarený, ale i menej vydarený "kšeft"...
Scenárista Bedřich Voderka s režisérom Martinom Ťapákom obrátili pohl'ad v tretej a poslednej časti filmu aj na túto dôležitú časť Sváčkovho života. Sváko Ragan má už dospelého syna Ščevána, ktorého treba dôkladne priučiť otcovskému garbiarskemu remeslu a najmä zasvätiť ho do fígl'ov "gšeftovania s partiékou". Dcéra Juda je zasa pomaly zrelá na vydaj a treba sa rozhodnúť pre toho najlepšieho pytača, čo iste nie je jednoduché...
(oficiální text distributora)
Recenze (65)
Pre mňa, ako hrdého Záhoráka, nemôžem inak ako za plný počet ⭐⭐⭐⭐⭐. Veľké + za zmienku o Malackách 😎, ďalšie + za perfektne zamaskovaného Ivana Krajíčka. Nájdu sa tu veci ktoré boli otravné, ako napríklad stále sa opakujúca "trhovnícka" hudba, ale to je iba detail. 90% ()
„De sú sváko Ragan?" - "Šak vidíte, že tu neny.“ Zo slovenskej dediny mám radšej predsa len temnejšie veci (rodinné ságy Červené víno a Tisícročná včela), ale nedá sa nič robiť, aj "len" komediálny Sváko Ragan je pecka. Jozef Kroner tu je geniálny. Prostredie je mi veľmi blízke, keďže v Myjave som sa narodil, mám tam rodinu a rád chodím do toho rázovitého kraja, obklopeného krásnou prírodou a úžasnými kopanicami. Okrem kameramana, kochajúceho sa typickými dedinkami a lesmi, a Kronera, ktorý je tu fakt za veľkého šéfa, si to poriadne užívajú aj Hana Slivková, Michal Dočolomanský, Zuzana Kronerová, či Oldo Hlaváček. Hlavnou hviezdou je ale bez debaty nezbedný a vynaliezavý Ragan, raz taký raz onaký, ale zakaždým... no skrátka ako povedal rómsky muzikant, pán Ragan, ja vám niečo poviem, čo vám ešte nikto nepovedal, vy ste človek ("No tak to mi ozaj ešte nikto nepovedal."). Svojrázna povaha kopaničiarskeho národa, nezameniteľný slovník s brutálnym prízvukom a huncútske dedinské vzťahy. K tomu víno, jarmoky, kone, humná, šenky, veď to poznáte. A k tomu bombové hlášky ("Nekáž mi tu, neny si farár." alebo "Ogabal, ogabal! Nabudúce ogabeš ty jeho a budete si kvit!"). Negatívne hodnotím občasné, až príliš samopredvádzanie a trošku afektované, neskutočne dlhé scény napr. z rôznych krčiem, kedy postavy rozprávajú celé minúty rôzne vtipy a veselé príhody a hoci to k Myjave patrí, pôsobilo to na mňa skôr ako čudne okostýmovaný Vtipnejší vyhráva. Ceckavé prasce! ()
Přes dvě hodiny mi trvalo sžívání se s postavami, dialektem i rázovitým prostředím a když se mi to konečně podařilo, přišel konec. Svět lidových taškářů a filutů ožil yznovu kráte po seriálu Slovácko sa nesúdí a přinesl další spousty zfilmovaných anekdot a příhod ze života. Škoda jen, že logicky se tak událo formou mozaiky malých událostí, která je málokdy mým šálkem kávy. Teprve, když v mnoha střípcích začínám vnímat obraz postav, obraz Myjavy, teprve tehdy si to začínám užívat. A to jsem tady úplně nestihl. Snad při druhém zhlédnutí, při vstupu do už známé řeky, to bude lepší. Nyní lepší ***. ()
Na kopaniciach som prežil väčšinu života a sváka Ragana sme si tu vždy považovali, hlášky z neho často užívali a presvedčovali samých seba o jeho geniálnosti. Ale keď som si tento trojdielny film konečne po rokoch poriadne pozrel, zistil som, že skreslené očakávania tak úplne nezodpovedajú realite. Tri hodiny filmu postrádajú jednotný príbeh, jedná sa o sériu kratších vtipných príhod, humor nie je extra sofistikovaný a pravidelne sa to celé zvrhne na niečo ako posedenie ľudových rozprávačov. Ovšem v čarovnom podaní solídnych hercov, ktorým celkom ide tunajšie nárečie aj záhoráčtina pri prechode do Jablonice alebo Senice. Veľmi dobrá je aj výprava, v polovici 70. rokov ešte nebol problém zohnať originál krojované tetky do komparzu, kopa domov bola v pôvodnom stave aj s vybavením. Ako vlažný lokálpatriot teda mierne nadhodnotím a dávam štyri podrážky, čo prešúchajú aj dlážky. Viac v komentároch k jednotlivým epizódam. 1. časť "Pekný porjadek, po obci kdosi kradne hyd a pány prísažní sa zapjerajú!" Garbiar a podrichtár Ragan so svojimi pobočníkmi Matejkom a Mlsnom vyrieši prípad ukradnutej hydiny aj mimomanželského pomeru Jariabka s Krónerovou (vďaka tejto scénej sa v našej rodine desaťročia tradovala hláška "do Egypta tavy dojit a do Turecka levôv pást"), pomedzi to sú folklórne vložky z cigánskeho tábora aj brezovskej krčmy, kde sa to medzi štamgastmi zvrhne na špeciál Vtipnejšieho vyhráva, venovaný svokrám. Herecky poteší skoro nespoznateľný Krajíček, dobový dojem pokazí eternitová strecha v 14. minúte. Za tri a pol ceckavých prasiec z Pustej Vsi. "Predevšetkým majte na starosty, aby tí viselci boli daní do háreštu a aby ich tam dobre zondjeli!" 2. časť "Myjavania majú odrané rite!" "Šak sa to nerýmuje!" "Ale je to pravda!" Sváko kšeftuje na jarmokoch s podošvami aj ošípanými, trochu stráca "honór" z prvej časti nákupom jeleních koží od pytliakov, povozí Dočolomanského na ringišpíli a Tarageľ na opušťáku mu povypráva jako to chodí u leccôv. Vtipnejší vyhráva, tentoraz aj s účasťou Olda Hlaváčka, je tematicky zameraný na rivalitu medzi Myjavou a Brezovou (neviem nakoľko je táto téma ešte živá, ale za mojich pubertálnych čias v 90. rokoch to ešte mierne tlelo) a ako dobová anomália sa mi javí kolotoč na elektrinu. Na záver samozrejme nechýba folklórne okienko. Za tri a pol paprče od madu. "Chot a líž!" 3. časť "Čo sa deje? To ho príjmate do nejakého cechu? Asnaj viselcôv, nyje!?" Najprv sa špásuje na páračkách, napríklad šikanovaním Bednárika, potom Ragan a strýco Marcin análne stimulujú koňa paprikou k vyšším výkonom, aby ho následne vyhandloval na senickom jarmoku, na záver je zabíjačka s účasťou honorácie, kde sa stihne aj fašiangové folklórne okienko a Vtipnejší vyhráva na tému kvality vína zo Záhoria. Za tri a pol vykŕmeného moráka. ()
Zařazení Sváka Ragana na ČT? Skvělý nápad! Veliké osvěžení v té záplavě vyšeptalých českých snímků. Kouzelná exkurze na slovenský venkov a půvabně vyprávěné příběhy se svérázným hlavním hrdinou. Ohromujícím způsobem výpravně natočeno (tolik lidí v dobových kostýmech, tolik zboží na trzích, těch uniforem...). Dočolomanskému a spol. veliké uznání za kaskadérskou scénu na řetízkovém kolotoči. Já bych zvracel určitě... ()
Galerie (4)
Photo © Slovenská televízia
![Sváko Ragan - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/161/543/161543045_892b82.jpg)
Zajímavosti (9)
- Filmovalo se také na hradě Červený kameň. Filmovalo se i v obci Vrbová a Lakšárská Nová Ves. (M.B)
- V prvej časti na začiatku počas jarmoku je vidieť prechádzať dve deti vo vetrovkách, aké sa v medzivojnovom období nevyrábali. (Mero)
- Pre krčmu U Tvarožkov a rómsku osadu Kováčikov sa vytvorili umelé priestory. (EleKtris)
Reklama