Obsahy(1)
Film mapujícií úlohu komunistické strany v národně-osvobozovacím boji proti fašismu v čase druhé světové války. Rekonstrukce historických událostí zobrazuje protifašistický odboj a vývoj robotnickeho a komunistického hnutí v evropských zemích.
Koprodukce SSSR / ČSSR / Polsko / Německo / Bulharsko / Rumunsko / Maďarsko (oficiální text distributora)
Recenze (13)
Je veľa filmov s komunisitckou propagandou ale toto je moc. 3* som mu dal pre to lebo mam rád vojnové filmy z tej doby. A tento nám dáva (ne)pravdivý pohľad z jednej strany. Na tú dobu možno pekný vymývač mozgov a trápne povzbudzovanie morálky dielnickej triedy no v týchto časoch som to fakt dopozeral len kvôli tomu že mam rád filmy z tej doby. ()
Všetky krajiny Varšavskej zmluvy sa dohodli ( resp. Sovietsky zväz to rozhodol ), že sa natočí historická epopej protifašistického odboja. Hlavnou myšlienkou nie sú ani tak udalosti počas vojny, ako skôr história komunistických hnutí vo vtedajšej Európe a ich vklad k porážke nacizmu. Preto sa mal film najprv volať "Komunisti", napokon sa zmenil na "Vojaci slobody". Niektoré české zdroje uvádzajú slobodu s veľkým "s", čo evokuje meno generála Svobodu. Je to omyl. Zaujímavosťou je, že popri zahraničnej produkcii sa na filme podielali rovným dielom Barrandov aj Koliba. Náš rozpočet bol 7,32 milióna korún, na porovnanie to bol rozpočet na vtedajšie dva filmy. Režisér Ozerov zvolil svoj osvedčený spôsob, takže herci rozprávajú vo svojich jazykoch, v našej verzii všetko nahovoril Otakar Brousek. Film ( sedemhodinový 4-dielny film bol zostrihaný aj na seriál ) ako taký je propagandistická znoška, kde sa komunisti vykresľujú v najlepšom svetle a uzurpujú si víťazstvo nad fašizmom, akoby nikto iný vo vojne nebojoval. ()
Vážně bych si nedokázal představit horší název filmu Vojáci svobody, které pojednává o Gottwaldovi, Ceaușescovi a dalších komančích. Předchozí Ozeruv snímek Osvobození se mi líbil, ale tady je propaganda prostě přehnaná, furt tam zaznívají slogy tipu " jenom komunisti mohou porazit fašismus, Jenom my komunisti..." Závěrečná odpověď, co je komunismus, tomu nasazuje tu nejhnusnější tečku. Ale když pominu propagandu a budu se soustředit jenom na film, tak je tu stejně jenom nuda a to stokrát dávno viděné u Ozerova, Generálové stojí u mapy a ukazují jak budou dále útočit, masové scény po nějaké době začnou nudit. Že všeho se mi nakonec líbili scény v Československu, ty aspoň nenudí, ale stejně bych naší českou vlajku radši viděl v jiném filmu. ()
"Přátelé, komunisté jsou nejstatečnější, nejdůslednější bojovníci proti fašismu. Komunisté jdou v čele antifašistického hnutí, vytvářejí Národní fronty, organizují partyzánské oddíly. Zraky všeho lidstva se obracejí k našemu sovětskému lidu, k jeho statečnosti, které plní své historické osvobozenecké poslání." Netřeba komentovat, v jakém duchu se nese tato prvoplánová rudá agitka. Nejdříve jsem přemýšlel, že nic jiného než ODPAD dát nemohu, avšak v té napěchované stopáži jsem přece jenom našel sekvence, které by šly použít jako příkladný materiál pro studium totalitních režimů. Pouze proto jedna hvězda. Opravdu velká sovětská epopej. Vždy velmi ocením historické snímky se současnými obrazovými přesahy, které se obracejí k divákovi...Ozerov je zkrátka mistr svého oboru. PS: Chudáci ty Sověti, tak rádi by pomohli Polskému národnímu povstání, ale ti všiví imperialističtí odbojáři ho schválně zahájili velmi brzo, protože sledovali pouze vlastní cíle, a německá obrana před Varšavou byla tak houževnatá, že ani hrdinní rudoarmějci si s ní nedokázali poradit... ()
Galerie (10)
Photo © Boyana Film
![Vojáci svobody - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/000/088/88514_d0e90e.jpg)
Zajímavosti (7)
- Film sa natáčal v nasledovných lokalitách: Strečno, Banská Bystrica, Martin, Vrátna dolina, Liptovská osada, Mošovce, Bratislava, Most a Užhorod. (dyfur)
- 3. a 4. díl přitáhl do kin mnohem méně diváků (cca 27,3 milionů na jeden díl) než 1. a 2. díl (cca 34,3 milionů na jeden díl). (Spinosaurus)
- V časti, ktorá opisuje priebeh Slovenského národného povstania, použili filmári na rekonštrukciu bojov u Zvolena ten istý obrnený vlak, ako vo filme Deň, ktorý neumrie. (andykovac)
Absolutne dlhy film, ktory je rozkuskovany na styri epochy na ktorom sa spoluucastnilo niekolko europskych krajin z byvaleho komunistickeho rezimu. Zacnem od prvej epochy, ktora zacina pekne vymyslenym introm, kde uvodne titulky doprevadza pekna scena postupu sovietskych vojakov v rozbombardovanom meste s nadychom sneznej panoramy. A rovno sup do prvej casti tohoto stvordielneho serialu. Prva cast ma dlzku 75 minut, co je dost dlha epizoda, ktora sa mi vliekla tak neuveritelne pomalym tempom, az sa mi to nechcelo uverit, ze som prezil az do poslednych sekund prvej epochy. V tomto uvodnom diely sa prakticky nic nedialo, ani v najmensom pripade. Bola to absolutne ukecana cast, kde sa vobec nedostal priestor, ani pre tu najmensiu akciu, co by tomu dodalo trochu zivota. Jedine co tam bolo mimo kecania na roznych miestach Europy, v roznych kancelariach vysoko postavenych ludi bol jeden nepatrny let lietadla, ktore vybuchlo vo vzduchu. Trvalo to asi tri sekundy a to bolo jedina scena, kde sa aj nieco udialo. Tuto prvu cast hodnotim velmi negativne, pretoze to bola neskutocna nuda, podobna na temu politiky, ako co urobit dalej od problemov. Druha epocha bola uz o nieco sympatickejsia, ako ta prva. Tu uz kecanie aj troska okorenili akou takou akciou, kde sa uz aj konecne pouzili zbrane. Taky drobny okamih sa dostavil rovno na zaciatku druhej epochy a to konkretne v Bulharsku. Kratky ustup partizanov pred nemeckou presilou, bol taky kratky, ze za par sekund bolo po boji. Skoda, ze to nebolo dlhsie. Neskor uz sa dej odohraval v Juhoslavii z kultovym vodcom partizanov Titom. Aj tu sa odohral taky nepatrny boj, ale o troska dlhsi, ale zas nie tak ako by som ja chcel. Na rade bolo Polsko, kde sa to uz len tocilo okolo Varsavy az do konca druhej epochy. Tato cast aj bolo najzaujimavejsia, co sa tyka bojov. Varsavske povstanie bolo aj najdlhsie spomedzi vsetkych bojov tejto casti. Uchadzajuce boje, ako na strane polskych povstalcov, alebo nemeckej armady konecne film rozhybal od stereotypneho kecania, ktore mi pripadalo, akoby som sedel v skole na vyuke dejepisu. Aj v tejto casti sa to tiez vyskytuje, ale omnoho v mensej miere, ako v prvej epoche, kde to bolo na nevydrzanie. Utoky tankov, vybuchy bomb a branenie sa povstalcov proti nemeckej presile ma uputala a velmi rad som sledoval tuto druhu epochu az do konca. Nasledujuca tretia epocha zacala tiez krasne spracovanim uvodom, ale tentokrat titulky sprevadzalo ine prostredie a to konkretne letnu krajinu. Po nom zas dostalo priestor zbytocne zdlhave rozkecavanie nad maketou krajiny, ktoru obkolesili dostojnici cervenej armady:) Po dlhych dvadsiatich minutach sa nad maketami tankov mihol jeden bleskovy utok od nemeckeho stihaca. Ani som sa nenazdal a bolo po nom. Na rade je Rumunsko, kde sa to toci okolo verneho komunistu Nikolaja Cauescu, ktory v minulosti narobil neplechy. Na akciu sa dostavil rad az po 37. minutach, ked sa dej premiestnil na 2. ukrajinsky front, kde konecne uz ukazali hromadny utok tankov v sprievode vojakov a delostreleckej palby. Moje srdce ihned zaplesalo od samej radosti, ze konecne nastal cas pre akciu.Akcia nebola kratka, ale ani dlha. Skoda bola, ze prilis moc neukazovali nemeckych vojakov, ako bojuju s Rusmi. Viac sa to sustredilo na sovietsku stranu. Dalej mensia kecanica a po nej som sa tesil na letecky utok, ktory viedli nemecke stihacky na Bukurest. Na moje mile prekvapenie boli pouzite dokumentarne zabery, ohh to nie. Potom nasledoval pekny boj na moste, kde boli zainteresovane nemecke tanky versus sovietske dela.Po kratkom boji, ktoremu fakt chybala vacsia dlzka, ako ostatnym bojom, dostal onedlho priestor pre rodnu zem Slovensko. Tu sa to len zaoberalo pripravou a samotnym vypuknutim povstania. Pri konci tretej epochy sa na otvorenej krajine odohral mensi boj, kde si aj zahral Juraj Kukura, ktory hral francuzskeho partizana. Dlho si nezahral, pretoze o jeho zivot sa postarali nemecke strely. Aj par tankov sa tam objavilo. Najvacsie prekvapenie nastalo, ked jeden sovietsky vojak chytil horiacu pochoden a podpalil nou dreveny zataras cez cestu, aby tanky nemohli pokracovat dalej. Inac ten soviet bol pekny magor, pretoze zaroven sa tiez podpalil a v horiacom objati sa vybral v ustreti ku tankom, ako ziva pochoden. Tak toto som vobec necakal, ze tam daju take nieco do filmu. Troska to aj bolo pritiahnute za vlasy. Ale co uz, ved Rusi boli v tej dobe absolutne odvazny a isli aj cez mrtvoly. Na rade je posledna epocha zacinajuca v Bulharsku a to presne v jej samotnom srdci v Sofii. Nespokojna komunisticka sebranka hroziacia faklami si to trieli rovno vpred a obcas nieco zapalia, ako boli tie nacisticke vlajky, ktore im fakt asi lezali hlboko v zaludku:) A nastupuje klasika z tohoto serialu:) Nudna kecanica medzi bulharskymi magormi v plastoch. Nastastie to nebolo dlhe, co ma nesmierne potesilo. Troska si zaplavame a sme v Londyne. Nepatrna kecanica s Churchillom a dalej sovietskaja Moskva s tatikem Stalinom, ktory tiez moc nezdrzoval a dej sa mohol dalej premiestnit na 3. ukrajinsky front, kde som cakal nejaky boj, ktore ja mam nesmierne rad:) Na poli cakaju nejaky motorkari, ze by predpotopny harlejaci? Jeden z nich asi zabludil do nejakej dediny a tam si aj normalne zapogoval s miestnymi dievcinami. Celkom mu to islo. Ale kde je ten boj? Stojace tanky v dedine nic nenarobili, ako aj samotni vojaci. Znova Sofia a zase dokopy nic. Po nej konecne nastupuje boj na otvorenom priestranstve. Utok tankov cez Karpaty sa raz zaoberal ceskoslovenskymi vojakmi a raz sovietskymi kozakmi, ktory ma najviac z toho pobavili. Normalne isli sablami proti nemeckej pechote a ti ani po nich nevystrelili ani raz. Nechapem, preco tak neurobili. Dalej sa odohraval boj blizko mesta Zvolen. Pekna sceneria na boj, hlavne pechota a priestor tiez dostal kultovy obrneny vlak, len skoda ze ho neukazali poriadne do zaberu. Na rade je rozhovor zo znamym Breznevom a samozrejme nikam nevediaci dialog. Boj o kamenisty kopec je dalsi na rade. Jednu vec som z toho nepochopil, ako bolo mozne, ze dokazali dat sovietske tanky na vrchol kopca po strmom kopci za pomoci ocelovych lan. To ich tahali vojaci? Ak ano tak to bolo pekne prehnane. Okorenili to aj nasledujucimi dokumentarnymi zabermi, co zas vo filmoch nemusim. Dalsi priestor dostala Budapest, kde do prveho zaberu ukazali jednu zensku s Excaliburom, ktora si nieco mrmlala v nie moc lichotivom jazyku pre mna:) Dostala aj potlesk od publika, ze by za dobry prejav, alebo ze uz konecne skoncila?:) Madarska cast vo filme ma nudila, pretoze len kecali a kecali. Len nepatrny boj sa odohral na ulici, ako vystrihnuty z nejakeho gangsterskeho filmu. Madari mali zaujimave uniformy, jedni boli obleceni ako detvanci a jedni mali zaujimave pera na ciapkach, ako indiani z Ameriky. Zaujimavejsia cast sa az doteperila prichodom nemeckych vojakov, medzi ktorymi isli tanky - tigre na ktory bol pekny pohlad, ako si to masiruju po ceste. Odpor im robili ti indianski madari, ktory aj tak bol zbytocny proti nemeckej prevahe. Par ubohych vybuchov, hlavne ten jeden pri tom chabom zatarase ma fakt pobavil:) Pomalicky sa blizi koniec tohoto dlheho eposu, kde sa uz len pri konci poslednej epochy odohral mensi boj v Prahe, kde to bolo celkom dobre zaranzovane, ale znova kratke. Velka skoda bola, ze boje viac nerozviazali do vacsej dlzky, ako bol ten prechod cez most, kde sa odohrala taka malinkata tankova bitka. Na koniec sa este hodili vsetci vojaci do Vltavy, asi uz riadne smrdeli a tak voda im prisla vhod pod ruky:) A na uplny koniec jasne, ze nesmie chybat komunisticka propagacia, kde ma pobavil jeden koment a to presne tento: V bitke bol kazdy druhy sovietsky osloboditel bud komunista, alebo komsomolec:) Milujem taketo reci, ktore pouzivali vo filmoch natocene pocas komunistickej ery:) Celkove resume znie, ze asi tristvrte celkoveho casu tychto styroch casti stalo za velke hovno a ta jedna malicka stvrtina sa dala zniest a nalezite ako tak aj ocenit. Davam tomu slabucke dve hviezdicky, pretoze jedna a pol hviezdicky tu neni. () (méně) (více)