Režie:
Ralph NelsonScénář:
Stirling SilliphantKamera:
Arthur J. OrnitzHudba:
Ravi ShankarHrají:
Cliff Robertson, Claire Bloom, Lilia Skala, Leon Janney, Ruth White, Dick Van Patten, Barney Martin, Dan Morgan, Ralph NelsonObsahy(2)
Příběh muže, který nechtěl prohrávat s myší. Charly Gordon (Cliff Robertson) je zaměstnán jako pomocník v malé bostonské pekárně a po práci chodí do večerní školy, kde se učí číst a psát. Má IQ 59 a jeho jednoduchý svět obsahuje ještě pravidelné vyjížďky turistickým autobusem, při nichž se seznamuje s historií města, a stejně také pravidelné kruté žertíky, jimž ho vystavují jeho "kamarádi" z pekárny. Charlyova usilovná snaha o sebezdokonalení však nepřináší viditelné výsledky. Na přímluvu učitelky z večerní školy Alice Kinianové (Claire Bloom) se podrobuje různým testům, ani ty však nesignalizují sebemenší pokrok. Obzvláště ho rozčiluje, když pokaždé prohrává závod s laboratorní myškou Algernon o to, kdo dřív najde cestu bludištěm. Všechno se změní po experimentální mozkové operaci, jíž se Charly podrobí. Hranice jeho inteligence se najednou posouvají do nekonečna... Snímek Charly (1968) je adaptací povídky Daniela Keyese Růže pro Algernon (1959, později přepracované i do románové podoby) a stojí a padá s vynikajícím výkonem Cliffa Robertsona v titulní úloze. Režisér Ralph Nelson (1916-1987) patří ke generaci tvůrců, kteří získali ostruhy v televizi (podobně jako Sidney Lumet, Arthur Penn nebo Franklin Schaffner) a bývá připomínán především v souvislosti se svým nábožensky laděným dramatem Lilie polní (1963) kvůli oscarovému výkonu jeho hlavního protagonisty Sidneye Poitiera. V Charlym přivedl ke stejnému ocenění také Cliffa Robertsona. I přes určitou poplatnost době svého vzniku (násilná implantace filozofie hippies a celého milostného motivu nebo zbytečné použití tehdy módního děleného plátna) zůstává Charly působivou studií jednoho neobvyklého lidského osudu. Hudební doprovod filmu složil známý indický hudebník Ravi Shankar. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (106)
Spíš psychologické drama než sci-fi. Můžeme vyzvednout originalitu, protože filmy s podobným námětem - Čas probuzení nebo Kytička pro Algernona byly natočeny až mnohem později. Herecké výkony byly výborné, ale děj byl pro toho, kdo nečetl knihu trošku nekompaktní. Na tomto smutném a emocionálně působivém snímku mi připadalo nevhodné a zbytečné dělení obrazu, které se mi třeba líbilo u filmu Letiště. Vize budoucnosti, kterou Charly nastínil na vědeckém sympóziu byla velmi předvídavá, když uvážíme rok vzniku filmu. Posílení inteligence zásahem do mozku v budoucnu určitě přijde, jen aby už nebylo pozdě, protože mnozí by to potřebovali už dnes. Rozhodně si budu muset přečíst knihu. ()
Skvělý snímek o muži který toužil porazit laboratorní myš v testu inteligence díky čemuž ztratil sama sebe, ale objevil nový svět. Charly Gordon je spokojený zvídavý muž s naplňující prací, spoustou přátel a IQ 59. Neustále se snaží dovědět něco nového a volný čas tráví učením a zdokonalováním. Jeho život plyne bez jakéhokoliv pohybu vpřed, což má změnit experimentální operace mozku. V hlavní roli září výborný Cliff Robertson a po právu za ni získal svého prvního a posledního Oskara. Za zmínku stojí stylová režie a kamera, využívající postupy populární v šedesátých letech, a naštěstí později opuštěné. Charly je sympatická a málo známá žánrovka s hlubokým myšlenkovým základem. ()
Citlivá relativizace rozdílu mezi intelektově nad- a pod-průměrnými evokuje na příběhu hrdiny úzkost podobnou té z neodvratně se blížící smrti. Zamyšlení nad lékařskou a výzkumnou etikou. Niterně oslovuje i po dlouhých letech od vzniku i mého prvního setkání s ním a připomíná mi vlastní nepřliš rozdílné zkušenosti s manažery na jedné a mentálně retardovanými na druhé straně. ()
Jelikož jsem před shlédnutím tohoto filmu četl předlohu, vidím nedokonalou adaptaci. Cliff Robertson ztvárnil Charlyho dobře, ale vývoj postavy v obou směrech je brán moc hopem, spousta věcí je úplně přeskočena nebo se odehraje v jednom záběru. Je škoda, že je kladen tak malý důraz na samotnou postavu Charlyho a jeho psychický vývoj, zatímco jeho emoční vývoj je rozebírán daleko podrobněji, než je rozebírán v knižní předloze. ()
Růži pro Algernon jsem četla předem, film mi díky tomu přišel hodně ochuzený, chladný a místy nudný. Místo sledování samotného hrdiny a jeho uvědomování si, že bude zase idiotem, film sleduje spíše jeho vztah s učitelkou. Jeho intelektuální rozvoj a pád byl nějak až moc přeskočen a film postrádal nějakou atmosféru, kterou kniha měla. Ale proměna herce z blba a génia stojícího na pódiu (kde vlastně popisuje situaci dneška jako budouctnost) byla dokonalá. ()
Galerie (33)
Photo © Buena Vista Pictures
![Charly - Fotosky](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/159/372/159372847_ecbfdb.jpg)
Zajímavosti (7)
- Snímek Charly je adaptací povídky Daniela Keyese "Růže pro Algernon" z roku 1959, později přepracované i do románové podoby. (Karlos80)
- Necelé dva týdny po ceremoniálu udílení Oscarů časopis Time zmínil obecné obavy Akademie ohledně „nadměrného a vulgárního získávání hlasů“ a uvedl: „Mnoho členů akademie souhlasilo s tím, že Robertsonovo ocenění bylo založeno více než na výkonu, spíše na propagaci.“ (Skylla66)
- Cliff Robertson obdržel za roli honorář 25 000 amerických dolarů. (Skylla66)
Reklama