Režie:
Martin FričKamera:
Jan StallichHudba:
Jára BenešHrají:
Vlasta Burian, Václav Trégl, Jaroslav Marvan, Zdeňka Baldová, Truda Grosslichtová, Theodor Pištěk, Václav Menger, František Hlavatý, Josef Rovenský (více)VOD (1)
Obsahy(1)
Vlasta Burian jako mazaný petrohradský úředník zcela rozvrátí poklid ruského provinčního městečka... Ze vzpomínek partnerů a pamětníků Vlasty Buriana víme, jak nezvládnutelným hereckým živlem byl náš král komiků. Jeho nechuť ke zkouškám, improvizace a extempore na jevišti i ve filmových ateliérech byly pověstné. Na jeho živelnost platil jediný člověk – Martin Frič. S Vlastou Burianem natočil tři filmy, v nichž publikum svého miláčka téměř nepoznávalo, protože jeho projev byl uměřený, střídmý, pečlivě propracovaný a respektující okolí. Jedním z těchto snímků je přepis satirické komedie Nikolaje Vasiljeviče Gogola Revizor z roku 1933. Revizora pro film přeložil a spolu s Václavem Šolínem (pseudonym Václava Wassermana) scenáristicky upravil herec a spisovatel Václav Menger. Nad literární a etnografickou přesností filmu bděl zasvěcený znalec a překladatel ruské literatury Bohumil Mathesius. V jejich spolupráci vznikl věrný přepis díla, i když Gogolova kritika ruské maloměšťácké společnosti byla zmírněna a dostala smířlivější a dobromyslnější tvářnost. Chlestakov se ve Fričově a Burianově pojetí stal postavou téměř sympatickou. Na Burianově výkonu pochválila kritika jeho ukázněnost, kdy se vystříhal obvyklého přehánění v mimice i slovním projevu. Podobně pochválila i Jaroslava Marvana, Václava Trégla i vynikající komickou dvojici Josef Vošalík – Alois Dvorský v rolích Bobčinského a Dobčinského. (Česká televize)
(více)Recenze (126)
Jelikož jde o klasiku, nesoustředil jsem se na příběh, ale na herce a režijní vedení. A mám pár výhrad, které ovšem u takřka devadesátiletého filmu nepřekvapí. Nejvíc se mi nelíbilo to expresivní vyjádření pocitů a dějů těmi optickými filtry (zděšení, šíření drbů...), ale chápu, že tehdy se to takhle ještě dělalo. Na druhou stranu se mi hodně líbilo to rychlé tempo navazování scének souběžného děje. Kdyby to nebyla komedie, hodně by mě děsilo, jak je to pořád úplně stejné... ()
Revizor je klasické dílo světové literatury a my jsme ho povinně louskali i k maturitě. Rozhodně toho nelituji, protože ono gogolovské "Nehubuj na zrcadlo, máš-li hubu křivou!" platí stále. Úředník, který vyzraje na městskou správu a dokonale ji zesměšní, když mu dovolí vydávat se za revizora z hlavního města, to je postava, v níž Burian mohl prokázat něco poněkud jiného, než v lehčích komediích, kde uplatňoval svůj smysl pro improvizaci. Zde ho trochu ta klasika svazovala a já to přece jen cítil. I exteriéry (ulice) byly natáčeny ve studiu, a to mi taky trochu vadilo. Rozmýšlel jsem se mezi třemi a čtyřmi, nakonec z toho vyšly lepší tři hvězdičky - hlavně za některé filmařské finty, jimiž byl zdůrazňovány charakterové vlastnosti postav. A miluji Josefa Rovenského a Trudu Grosslichtovou! ()
Burian a Marvan skutečně ve vrcholné formě, kdy hlavně Burian si byl vědom toho, že má za úkol hrát konkrétní postavu a zbytečně se nepitvořit. To se mu povedlo a on představuje skutečně svůj herecký vrchol. Divadlo skvěle převedené do filmu, kde ta kocourkovská pointa vyznívá dokonale. Za tohle by se Gogol nemohl zlobit. ()
Když se skloubí dohromady geniální předloha od Gogola s těmito bývalými, ale stále zářícími herci nemůže to nedopadnout dobře. Navíc na rok 1933 skvělá kamera a nesmím opomenout také výbornou režii. Film má jen něco málo přes hodinku, a tak si myslím, že shlédnout ho může každý. Jediné co bych přidal, by bylo trochu více vtipu. Každopádně toto zpracování považuji za velký přínos kinematografii. ()
Pravěk českého zvukového filmu a jen díky tomu se dá přimhouřit oko. Fričova režie je ještě v plenkách a působí lehce bezradně. Obrazové efekty spíš vyrušují a střihová skladba je nezkušená. Gogolova satira má zabroušené hrany a komických mometů je poskrovnu. Burianův obvyklý slovní humor je držen hodně na uzdě, což je největší škoda. Některé dějové linie (stížnost, kterou chtějí chudí obyvatelé městečka podat) se během krátké stopáže vytratí bůhví kam, nad čímž zůstává rozum stát. Zaujaly mě vlastně jen dvě věci. 1. že písemné materiály jsou ve filmu psány anglicky. Zajímalo by mě, kolik tehdejších diváků bylo schopno je v kině přečíst. 2. Zajímavé je využití asociativního střihu na několika místech filmu - např. ve škole říká Chlestakov: "Nemohou se odtrhnout a děťátka se rozkutálela jak hromada melounů" a následný střih ukazuje, jak utíkající děti rozkutálí trhovci hromadu ovoce. ()
Galerie (12)
Zajímavosti (3)
- Děj se sice odehrává v Rusku, ale veškerý psaný text (dopisy atp.) jsou psány buď v češtině nebo angličtině. (Jan.Kanak)
- Postava falešného revizora Chlestakova a rytmistr Kilián z filmu U snědeného krámu (1933) byli jedinými vážnými filmovými rolemi Vlasty Buriana. (Olík)
- Komedie měla premiéru 29. září 1933 v kinech Adria a Hvězda. (Cucina_Rc)
Reklama