Obsahy(1)
Snímek Osvícení Stanleyho Kubricka bezesporu patří mezi nejkultovnější díla světové kinematografie. Ani jeho nejzarytější fanoušky by však nenapadlo, kolik skrytých významů, symbolů a metafor se v něm může skrývat. Americký dokumentarista Rodney Ascher byl snímkem fascinován od dětských let, a tak se ho rozhodl s pomocí pěti na slovo vzatých „kubrickologů“ podrobit důkladné analýze. V podobně uhrančivé atmosféře, jakou je Osvícení prostoupeno, nabízí divákům prostřednictvím ukázek z filmu a odvážných hypotéz zajímavé teorie o jeho souvislostech s dílem slavného teoretika médií Marshalla McLuhana či o odkazech na těžký úděl amerických indiánů, druhou světovou válku, holocaust nebo Jungovu teorii synchronicity. Těžko říci, ke které ze zmíněných teorií by se přiklonil samotný tvůrce filmu, určitě by ale měl radost, že jeho snímek dokáže po 32 letech od svého vzniku vzbuzovat tolik vášnivých debat. (MFF Karlovy Vary)
(více)Videa (1)
Recenze (39)
Tak tento dokument mě nechal zcela chladným. Nejrůznější konspirační teorie a spojování možného i nemožného nechávám na posudku každého zvlášť, ale i já jsem jako děcko dumal nad tím, proč se z hovna kouří, ale hlavu či nos jsem do něj nikdy nezabořil…Nicméně několik zajímavých věci jsem tu našel – Kubrickův film sice nepovažuju za nic extra závratného – nikdy jsem příběhu jako celku nepřišel na chuť, Kingovu knihu jsem nikdy nečetl a ani se nechystám – ale zdejší tvůrce poukázal na několik detailů – kterým jsem si během sledování nevšiml, nebo jsem ji nevěnoval příliš pozornost. Každopádně je tu i spousta blábolů a výmyslů zapálených hledačů – které si s prominutím můžou leda tak strčit do prdele!!! ()
Dokument nepříliš kvalitně natočen, vyžadující trochu nadstandardních filmových znalostí (filmografii Mistra S. K.), film u kterého mi vadila většina tvůrčích záměrů. Např. nikdy nevidíme ty "chytré konspirátory", pouze slyšíme nefamiliérní hlasy, které jsou navíc natočeny snad přes skype i s ruchy v pozadí. Ale... Ale sakra je to dokument pidirozebírající jeden z nejlepších snímků všech dob, nahlédnout do duše těchto filmem "osvícených" lidí by jistě bylo také zajímavé. Nemusíte vidět airbrushovou tvář Kubricka, skrytá poselství o indiánské genocidě či lunárních modulech... Rozhodně vás ale film přinutí přemýšlet do jaké míry s vámi jakýkoliv geniální umělec může manipulovat. A to je pro mě strašidelnější než Jack Nicholson pobíhající kolem se sekyrou. 60 % ()
Chtělo by se říct, že než nekvalitní a neprofesionální symbolická analýza a psychoanalýza filmu, tak to radši žádná. Ale není to pravda. I když je Room 237 amatérsky natočený, rozhrkaný a často si protiřečící, a i když se pět průvodců po filmu Osvícení dá považovat ve shovívavějším případě za podivíny a v tom realističtějším za magory, tak i přesto má svůj význam. Minimálně v tom, že mě donutil podívat se na Kubricka zase trochu jinak. Rozebírat teorie přednesené v dokumentu nemá smysl. Některé nejsou víc než jen souhrn postřehů, například legendární režisérova tvář v mracích, kterou zmíní zřejmě každý kdo snímek viděl, některé jsou argumentačně silnější a kupodivu stojí na pevnějších základech. To platí především pro konspirační názor, že scény z přistání Apolla 11 na Měsíci natočil Kubrick a adaptace Kingovy knížky je jeho zpověď a svého druhu katarze. No, proč ne. Třeba někdo přijde i na to, že Spielbergova Blízká setkání třetího druhu vycházejí ze skutečných událostí. ()
Osvícení jsem vždycky považoval spíš za film zabývající se holocaustem a vyvražďováním Indiánů než film o člověku, kterému hrábne a chce vyvraždit svoji rodinu. Mizející předměty mezi jednotlivými záběry jsem bral vždycky jako parodii na horory a ne jako chybu. Už během první projekce jsem pochopil, že Nicholsonovy řídnoucí vlasy představují Hitlerův knírek atd. Ale teď vážně, tři čtvrtě stopáže jsem neměl nejmenší tušení, o čem to ti lidé mluví. Kubricka jsem vždycky obdivoval, ale to jeho neustálé zbožšťování, kdy jsou všechny nepodstatné chyby považovány za tvůrčí záměr, který symbolizuje to či ono, to by asi i jemu přišlo hodně mimo, kdyby ještě žil a četl/viděl všechny ty konspirační, z větší části ničím nepodložené teorie. Domnívám se totiž, že kdybych chtěl, najdu stopy vedoucí například k přistání Apolla 11 na Měsíci už v Prázdninách v Římě. Jako některé informace jsou zajímavé, to nepopírám, ale spíš takovým tím „Jak je něco takového vůbec napadlo?“ stylem. Je jasné, že když si film pustíte zároveň popředu i pozpátku, v některých scénách se budou jednotlivé postavy určitým způsobem prolínat, což může (ale také nemusí) znamenat to či ono. Ale není to tak náhodou u každého filmu? Ještě jedna poslední připomínka k tvůrcům filmu respektive lidem, kteří se v něm vyjadřují k jednotlivým tématům - když jsou takoví experti, tak proč nám, ignorantům, toho Stanleyho-Ježíše skrývajícího se v úvodu filmu na obloze za mráčky aspoň nezvýraznili červenou fixkou, abychom mohli konečně taky prozřít? ()
Některé postřehy zajímavé, (vlastně si vybavuju jen jeden - to, jak Shining odkazuje na Indiány) ostatní povětšinou naprosto idiotské. Mezi ty patří třeba počítání aut na parkovišti nebo Kubrickova tvář v mracích. Některé myšlenky vyvolají leda pobavený úsměv, například paní, která se domnívá, že v kanceláři Stuarta Ullmana nemůže být okno, protože to prostorově nevychází, tzn. za oknem by měl být další interiér, ale zároveň přiznává, že své plánky nekreslila dle měříka. Nebo chlápek, který říká: "Netvrdím, že jsme nepřistáli na Měsíci, ale záběry z mise Apollo 11 jsou fake." Takže jsme tam přistáli, ale záběry bylo potřeba zfalšovat? :D Fůra detailů, kterým se jednotliví "experti" v tomto filmu věnují, jsou sice zajímavé, ale to je právě tak všechno. Zajímavé zajímavosti bez jakékoliv relevance a skutečné hodnoty. ()
Galerie (14)
Photo © Rapid Eye Movies
![Pokoj 237 - Z filmu](http://image.pmgstatic.com/cache/resized/w663/files/images/film/photos/158/562/158562016_f019bb.jpg)
Zajímavosti (2)
- Režisér Rodney Ascher vyzpovídal sedm "kubrickologů", z nichž pět rozhovorů bylo ve filmu použito, a přečetl práce dalších dvanácti nadšenců. Sám tvrdil, že ačkoli byla většina tvrzení jednodušše směšná, na snímek se začal dívat poté odlišně. Jakožto učitele filmového střihu ho kupříkladu překvapilo, jaké chyby v návaznosti scén si v Osvícení (1980) Kubrick neohlídal. (Brousitch)
Reklama