Režie:
Otakar FukaKamera:
Josef HanušHudba:
Petr HapkaHrají:
Božidara Turzonovová, Svatopluk Matyáš, Vlastimil Brodský, Zita Kabátová, Otakar Brousek st., Antonín Brtoun, Jiří Pleskot, Václav Štádler, Oto Ševčík (více)Obsahy(1)
Fantastický příběh o tajemném poslání návštěvnice z jiného světa. Dva mimozemští návštěvníci Ori - Ana a Seturi jsou dopraveni vesmírnou lodí ze vzdálené planety Tonatiu na naši Zem. Mají zde získat zázračný lék indiánského kmene Bororo, který pomůže zachránit jejich civilizaci. Oba při svém poslání zahynou, ale krátce na to se na Zemi objeví jejich navlas podobní nástupci, odhodláni toto poslání splnit. Představitelka hlavní role, Božidara Turzonovová, obdařila svou hrdinku nehybnou a přece tolik vyjadřující tváří a měkkou, téměř exoticky znějící češtinou. Jejího pozemského přítele, do nějž se během svého pátrání zamiluje, si zahrál Svatopluk Matyáš. (oficiální text distributora)
(více)Recenze (132)
"Jste pyšní a tak málo víte"... „Za to u vás je všechno dokonalé. Žádné spory nejsou, majetek nemáte.“ – „Majetek? Ale ten přece obtěžuje. Člověk potřebuje volnost, a dokud bude lpět na majetku, nikdy ji nebude mít.“ Ač se jedná o příběh na rozhraní scifi, jsou překvapivě nějkteré filmové reálie pravdivé. Bororové jsou skutečným , žijícím kmenem. Bororo neboli lidé Bororo-Boe žijí na náhorní planině Máto Grosso v Brazílii; částečně také Bolivii a Brazilském státu Goiás. Vymřelí lidé západního kmene Bororo žili v oblasti řek Jauru a Cabacal. Východní Bororo (Orarimogodoge) pak kolem toku Sáo Lourenco, Garcas, a Vermelho. Postava etnografa, cestovatele, botanika, fotografa a spisovatele Alberta Vojtěcha Friče je reálná.Zajímavé jsou okolnosti jeho smrti kdy onemocněl tetanem, tedy smrtelnou nemocí a navrhoval lékařům aby jej léčili jedem curare o kterém věděl že indiáni jím tetanus uměli léčit.Lékaři neověřenou léčbu odmítnou, přesto že tetanus neumějí léčit a Frič v roce 1944 umírá. Tedy stejně jako ve snímku, měli indiáni lék kterým uměli léčit nemoc kterou lékaři léčit neuměli. ()
"Bororo život, Bororo smrt." Ne, mezi odpad bych tuto kuriozitu neházel a nutno vzít v potaz, že někteří zarytí fanoušci sci-fi na ni nedají dopustit. Jistě vědí proč. Myšlenka i ambice natočit českou sci-fi tentokrát bez ochranného brnění poloparodie je sympatická, ale způsob, jak se vylhat z dobových omezení - materiálních i ideových - skončil spíše prohrou. V tom filmu se neustále mluví. Ne, nemluví, žvaní. Tlachá. Kafrá. Vlastimil Brodský nebo Otakar Brousek si zaslouží uznalé pokývání hlavou už za to, jak se poprali s nevděčným úkolem civilním způsobem recitovat ty vodopády vágního vysvětlování informací z astronomie a toxikologie (?), které k chápání děje vůbec nejsou zapotřebí. Nešťastně obsazený Svatopluk Matyáš zatvrzele rozehrává celou svou emocionální škálu "od A do B" a krásnou, slovensky mazlivou češtinu Božidary Turzonovové staví její postava mimozemšťanky do nového kontextu. :) Ale nechci ji zesměšňovat, protože právě Božidara Turzonovová si jako jedna z mála obsazených herců zachovala šarm a nadhled a nemusí se za ten film stydět. 40% ()
Jako dítě jsem na film koukal pootevřenými dveřmi na černobílé televizi, rodiče mi to nedovolili a dodnes si pamatuji hudbu z filmu, Orianu a Seturiho. V dnešní době, kdy se sci-fi neobejde bez počítačových efektů, dovedli naši tvůrci natočit film i bez přehnaných triků. Nápad výborný, výtažek z rostliny, která hubí bakterie nemocí a nikdo neví, kde rostlinu a kmen Bororů, který ji vynalezl, hledat. Chamtivost západních agentů po tomto všeléku, aniž by znali jeho účinky, by se přes kopírák dala aplikovat i v dnešní době kapitalismu. To by to sypalo a oškubali bychom všechny. Jen je škoda, že tvůrci nedopracovali závěr, který je víceméně bez vysvětlení náhle ukončen. Určitě slouží za shlédnutí, alespoň jako film pro pamětníky. ()
"Stačí jediná kapka vody a bororo už ne život, bororo pak nic." - To je věta, kterou jsem si od dětství v sobě nesla skoro jako nějaké zaklínadlo. Jako základní formuli nějakého tajného učení. V duchu se mi u toho vybavovaly mlhavé záběry indiánů a pralesa... Dnes jsem tento film viděla po zhruba třiceti letech a překvapilo mě, jak moc se mi znovu líbil. Jistě, sedmdesátá léta z něj čouhají v každém záběru, ale co jiného by také z něj mělo koukat?! V porovnání se současnými filmy na podobné téma je samozřejmě po trikové stránce na nulové úrovni, ovšem některá současná "díla" nabízejí naopak zase jen ty triky. A - s prominutím - já se dívám na filmy kvůli ději. Zajímavému ději. Proto se mi příběh návštěvníků z jiné planety naroubovaný na mého oblíbeného spisovatele a cestovatele A. V. Friče líbí. A čistě technicky: pokud tu má dnes někdo potíž s tím, že "majetek svazuje", nechť si pustí laskavě Star Trek. On se tam ten majetek tak nějak prapodivně neřeší. Pročpak asi? ;-) ()
Zajímavý český film, který se sice tváří jako sci-fi a je sci-fi, ale nesmíte očekávat nějakou trikovou podívanou. O tomhle snímek skutečně není a vše je podáno v podstatě jen prostřednictvím dialogů. Film mě ale rozhodně nenudil a celkové pojetí, které je takové příjemně zvláštní, mě bavilo a dovedlo až do konce. ()
Galerie (10)
Zajímavosti (22)
- Vo filme sa veľa cestovalo, ale štáb nevytiahol päty z rodnej krajiny, cudzinu vykúzlil zábermi z archívu, ktoré zaplietol pomedzi nakrútený materiál. (Raccoon.city)
- Dr. Junek (Svatopluk Matyáš) pilotuje Let L-200 Morava označení OK-UHB, jedná se o československý dvoumotorový letoun. Letadlo létalo až do osudového okamžiku 20. 6. 1998, kdy havarovalo na Královéhradecku. Zapsáno do leteckého rejstříku bylo 4. 6. 1968 z rejstříku vymazáno 6. 1. 1999. Dr. Junek také používá v Brazílii jako taxi Chevrolet Two-Ten z roku 1955. (sator)
- V úvodních titulcích jsou dvě chyby: Jsou uvedeni J. Ševčík a J. Furst, což je špatně. Správně mají být uvedeni Otto Ševčík (špión) a Vladimír Fürst (profesor Pereira, brazilský etnolog). (pjotri)
Reklama