Režie:
Terry GilliamScénář:
Pat RushinKamera:
Nicola PecoriniHudba:
George FentonHrají:
Christoph Waltz, Mélanie Thierry, Lucas Hedges, Matt Damon, Tilda Swinton, David Thewlis, Peter Stormare, Ben Whishaw, Sanjeev Bhaskar, Dana Rogoz (více)Obsahy(1)
Film se odehrává v typickém gilliamovském světě, sledovaném všudypřítomnými kamerami korporace známé jako Management. V tomto orwellovském univerzu žije hlavní hrdina Qohen Leth, který pracuje na vyřešení záhadného teorému (platného tvrzení), které určí jednou provždy, zda má život smysl (a co je tím smyslem). Leth žije izolovaný v polorozpadlém interiéru vyhořelé kaple. Jeho práci naruší dva rebelantští odchovanci Managementu, kteří mu pomohou při řešení onoho teorému. Z této návštěvy se však vyklube úmyslné spiknutí zorganizované samotným Managementem za účelem udržení kontroly nad Qohenovým pokrokem. Druhý z návštěvníků Bob sestrojí vnitro-prostorový skafandr pro virtuální realitu, který Qohena ponese na jeho cestě za setkáním s pravdou své vlastní duše, ve které leží odpovědi, po nichž on i Management touží. (Seth.c)
(více)Recenze (151)
Takovýchto filmů už za ta léta existuje desítky. Téma vnitřních pocitů hlavního hrdiny v budoucnosti, kde jsou všichni závislí na reklamně a internetu, kde máme pestrobarevné exteriéry a temné barokní interiéry...to tu bylo už stokrát. Snažit se rozebírat tento film, hledat v něm hloubku a styl, mi přijde jako stát a uvažovat v galerii nad obrazem černé tečky na bilém pozadí, který stojí 3 miliony. 25% ()
Příběh celkem běžného zaměstance "továrny na nic", jakých je v současnosti po světě jako máku. Takže nic zvláštního ani revolučního. Jen to Gilliamovské výtvarno si ty 2* prostě zaslouží. ()
Minule som si dal repete 12-tich opíc a pod týmto vplyvom dostal chuť si pozrieť Gilliamovu poslednú psycho haluz Zero Theorem. Plešatý magor čo o sebe hovorí v množnom čísle a neustále čaká na záhadný telefonát, pracuje pre akúsi nezmyselnú firmu zaoberajúcu sa "prežúvaním dát". To spočíva v tom že zamestnanci šliapu na stacionárnom bicykli, otáčajú nejakou kockou na monitore a skúmavka sa plní svietiacou tekutinou. Nikto nerieši čo to znamená, proste hutná techno halucinácia made in Terry Gilliam kde je divák takisto prežúvaný vizuálnou fantazmagóriou bez vysvetlenia čohokoľvek. Dokázať že sto rovná sa nule pomocou hrania pompéznej 3d verzie Tetrisu ale už tak dosť nepríčetného Qohena oberie aj o posledné zbytky rozumu v holej hlave a mňa ako diváka o ilúziu že to celé snáď bude niekam viesť.. Tu sa ale film vo svojom opájaní filozofiou (ne)zmyslu všetkého a ničoho zasekne, milostná, nikam nevedúca podzápletka s randením cez pornostránku ma srala s scény na virtuálnej pláži boli hnusné. Aspoň troška uchopiteľnosti by zúfalo bodla, nejaké reálne ohrozenie hrdinu neexistuje, bojuje tak len sám so sebou ( aj tie bizarné dvojčatá čo sa mu vyhrážajú sú len na okrasu ) a minimálne v polovici začína nudiť. No a v bode kde to už-už začne predsa len gradovať je aj to málo bez všetkého zahodené do hajzla a Qohen sa ponorí do vytúženej ničoty. Množstvo zaujímavých detailov ako Batmanova cirkev, či kamera miesto hlavy Ježiša upútajú pozornosť ale nakoniec som aj tak len bezradne pokrčil plecami že ma Gilliam mocne prešťal a ja nič nechápem. Najúžasnejšie mi na tom prišlo že dokázal zohnať prachy na taký vizuálne opulentný a divácky nevďačný film keď už roky nemôže natočiť toho posratého Kichota o dedkovi v ošúchanom brnení. ()
Když jsem si četla zdejší komentáře, tak jsem se trochu bála, co z toho bude. Nicméně Terryho tvorbu miluju, a tak jsem to riskla i tentokrát...Musím říct, že mě velmi příjemně překvapil. Tak trochu Brazil, tak trochu Imaginárium... ale ve výsledku skvělý snímek. ()
Vizuálně jasný Gilliam, to je proste super. Některé části mi přišly jako z Brazil. Téma je nejednoznačné jako obvykle, nicméně Gilliam naznačuje, že ony tachnologie nejsou smyslem života, že je to úplně něco jiného a může to být to co nám může proklouznout mezi rukama a uvědomíme si to až když to nemáme. Ukazuje zahleděnost do sebe, ztrátu komunikace a přilepení k displeji. Ukazuje, že smyslem života je často práce a na ostaní už nezbývá. Myslím si, že trefně pojmenovává mnoho nešvarů moderní doby a i já se toho obávám. Ostatně to už vidíte i dnes. Určitě to není lehký film a není to pro každého, nicméně je to po dlouhé době opět film nad kterým jsem přemýšlel více než pár hodin po shlédnutí a to už je dnes v podstatě rarita. ()
Futuristický žblebt s příběhem, kde všichni hledají všechno a nakonec se hledal i Gilliam. Hvězda navíc za herecké výkony. ()
nudna pitchovina. po hodine som to vypol... ()
Excuse us! We've stucked between piece of crap and masterpiece like 12 Monkeys 🙈 ()
Tak to mě bavilo fest, bezvadná stylizace, poselství s humorem až šklebem . ()
zatím osciluju mezi "epic fail" a "temná strana Brazilu a to je co říct!"... rozhodně musim vidět ještě párkrát, třeba si tam všimu více detailů, který to nějak odbanálněj :) ()
Jako milovník sci-fi jsem si užívala vizuál, i když to byl jenom hezký obal kolem zboží made in China. Hlavní hrdina je nešťastný a místo aby něco podnikal, fňuká a čeká na zázrak. Nemusíme být jasnozřiví, abychom věděli, kam bude film směřovat. Ostatní postavy jsou kabaretní postavičky, metafory jakýchsi společenských nešvárů, ale film byl na mě příliš umělecký na to, abych nad tím hloubala. Být filosofická nátura, pustím si film několikrát a mám nad čím hloubat, i když hlavní myšlenka není nijak originální. ()
Myslím, že nič nové. Ale pekne prevedené. ()
Fantaskní výprava dá vzpomenout svou základní stylizací na Gilliamův Brazil a i myšlenkově se Zero Theorem otírá o podobné téma střetu jedince s technokratickou společností, která svým bizarním fungováním působí jako sofistikovaná nadsázka reality, která nás možná čeká. Ztráta kontaktu s reálným světem u jedince s tváří a výkonem jako vždy excelentního Christopha Waltze funguje a Gilliam potvrzuje, že pro podobné vize má nejen vizuální, ale také režisérský cit a zalíbení. Otevřený konec zcela na místě. 85% ()
Po skončení filmu môžem jednoznačne konštatovať, že u pána T. Gilliama sa niečo „definitívne“ pokazilo. Jediné, čo v celom príbehu udrží pozornosť, je práve to post-sci-fi prostredie. Ch. Waltz a M. Thierry sú dobrí, ale samotný príbeh a spôsob jeho vyprávania majú veľké nedostatky. Dokázať na úrovni matematiky/programovania to, že život nemá zmysel? Podľa môjho názoru práve to je nezmysel. Dôvod? Pretože každý si musí sám definovať zmysel života a to „dokáže“ až potom, ako našil svoje miesto v tomto Svete. Osobné hodnotenie: 62% (**) ()
něco mezi brazil a dr. parnassem, vizuálně klasicky gilliamovské a zaobírající se těmi nejzákladnějšími filozofickými otázkami. terry mě snad nikdy nezklamal ()
Christopher Waltz byl skvělý, jako vždy, ale Terry se nějak zamotal a fil je většinou nudný a nezajímavý. Poslední dobré filmy Gilliama 12 opic a Strach a hnus v Las Vegas. ()
"Vůbec tady nezapadám, chci mít kontrolu, chci dokonalou duši, ale já jsem podivín" pěkný film, ne pro každého ()
ale co ty telefony? nokyje a eply po padu bucku? ()
Depresivní, divné, hodně zajímavé, ale sliboval jsem si od toho něco úplně jiného. Vlastně vůbec nevím co si o tomhle filmu mám myslet, je to splácanina ryze bláznivých nápadů nebo je to něco tak propracovaného, že jsem to skoro vůbec nepochopil? Ať už se tvůrci pokoušeli o cokoliv, nedotáhli to do konce, a tak se pak nesmí divit, že většina diváků je naprosto zmatená. Nakonec já zůstal taky zmatený, ale celkový dojem nebyl vůbec špatný. (A tipuju, že do pár dnů je tenhle snímek mezi těmi nejrozporuplnějšími, co se týče hodnocení.) ()
great extraordinary beautiful mindfucking WTF!!! ()
Reklama