Obsahy(2)
Klaus Maria Brandauer v roli slavného jasnovidce, který věští Hitlerův vzestup k moci. V posledních dnech první světové války zjistí četař Klaus Schneider, že má dar silné empatie a svou sugescí dokáže ovlivňovat druhé lidi. Po uzavření míru se rozhodne, že hypnotické schopnosti využije k veřejnému vystupování. Zvolí si umělecké jméno Erik Jan Hanussen a vystupuje jako hypnotizér ve vlastním kabaretním pořadu. Sklízí obrovské úspěchy a brzy získává pověst výjimečné osobnosti. Zostřující se politické konflikty a běh dějin ale zapletou Hanussena do svých sítí. Když předpoví Hitlerovo volební vítězství, stává se proti své vůli nástrojem nacistické propagandy. Brzy následuje série osudových událostí, nakonec se jasnovidcem předpověděná pravda nehodí ani nacistům... Závěrečný snímek z volné trilogie Istvána Szabóa (do níž patří ještě tituly Mefisto, Plukovník Redl) nepřestává fascinovat ani tři čtvrtě století po smrti legendárního jasnovidce. Z jeho životních osudů vycházeli tvůrci jen částečně. Hlavní roli pozoruhodným způsoben ztvárnil Klaus M. Brandauer, kromě něj tu uvidíme i Bergmanova oblíbeného herce Erlanda Josephsona v postavě Hanussenova přítele a psychiatra Dr. Bettelheima, Jiřího Adamíru, který ztělesnil postavu předního demokratického politika Výmarské republiky Rattingera. Kameraman Lajos Koltai svým vizuálně působivým stylem navozuje atraktivní prostředí lepších středoevropských kruhů dvacátých a třicátých let minulého století. (Česká televize)
(více)Recenze (76)
Každý dav chce to co každá žena, prosím svlékni mě a znásilni. Rapsodie střední Evropy... tohle je film Hobit by se divil Tolkien ne :) ()
Z trojice Brandauerovských filmů Isztvána Szaboa jednoznačně ten nejslabší. Z látky se celkově dalo dostat více. ()
Smyšlený příběh vymyšlené postavy vykresluje události meziválečné střední Evropy, které na pozadí tohoto příběhu dostávají ještě o poznání hrůznější rozměry. V příběhu se osudem hlavního hrdiny promítají i reálné postavy přes zmínky o Adolfovi Hitlerovi až k zosobnění fotografky a režisérky Leni Riefenstahl. Zaujala mne také náhrobková narážka na evropské režiséry, ve které se v odpovědi na dotaz „Co jsme tam měli napsat?“, zmiňují jakoby zcela náhodně jména Wajda, Menzel a Jancsó. ()
Klaus Schneider bojuje v první světové válce, kde utrpí zranění hlavy a tak je léčen u doktora Emila Bettlheima. Ten u něj objeví výjimečné schopnosti. Zjistí, že Schneider umí číst myšlenky a předpovídat budoucnost a tak Emil chce, aby u něj Klaus po válce studoval. Klaus potkává vojáka, se kterým sloužil v první světové válce a ten mu nabízí, aby spolu vystupovali ve varieté. Dá si umělecké jméno Hannusen a začne cestovat. V Československu je zatčen a obviněn ze šarlatánství. Obvinění ho nakonec sprostí a tak se vydává do Berlína, kde nadále vystupuje se svou velkolepou show. I když se po celou dobu nechce zapojovat do politických aktivit, protože ví, že žije ve světě, který je plný zloby a zákeřností a vše je odsouzeno k zániku, je při jedné konferenci novináři vyprovokován k tomu, aby předpověděl, kdo bude kancléřem. V Německu se politická situace začne naprosto měnit, blíží se druhá světová válka, všichni Hannusenovi kamarádi a jiní umělci odjíždějí z Německa, jen on zůstává, protože věří, že bude mít v politických kruzích zastánce, kteří ho ochrání. ()
Skoro neznám polský film, tak nevím, jak moc dobrý je to snímek. Zřejmě v tom v tu dobu hráli nejlepší polští herci. Jednu z vedlejších rolí zde má i Jiří Adamíra. Děj příběhu je celkem známý, po filmařské stránce to plně odpovídá tomu lepšímu z osmdesátek, ale ten scénář, to je bída, spousta hluchých míst, příště si rozmyslím, jestli to ještě budu chtít vidět. 50% ()
Ve skutečnosti Hanussen nacisty podporoval, scházel se i s Hitlerem a byl popraven komandem SA coby utajený Žid. ()
Historická životopisná dráma silne obsadená hereckými Rakúsko, Maďarsko, Poľskými postavami, sľubovala plnohodnotný zážitok. Temer naskrz aj splnené, pokiaľ by do príbehu viac zasiahol umelecký art prejav a z hľadiska fašistického prejavu oveľa výraznejší prejav samotných postáv. To výrazne narušilo hĺbku zmyselnosti štruktúry, kedy už v niektorých scénach nadobúdal priebeh temer fádny prejav. Celkove tak nad 60 % . ()
Po zhlédnutí Mefista jsem zrovna dvakrát moc Istvánu Szabó nedůvěřoval. Z Mefista mi v hlavě nezůstala dlouho žádná scéna, kde bych mohl pochválit nějakou genialitu. Ale tímhle dílem mě dostal. Jenom jsem musel napjat sledovat jaká příjde další scéna. Musím se vám omluvit pan István Szabó, že jsem o Vás kdy pochyboval. ()
Opäť skvelý Szabo a Brandauer tentokrát vo výbornom spracovaní života Erika Jana Hanussena zosobňujúceho medzivojnové obdobie. Zvláštne že hoci vôľou mocný a duchom vidiaci nakoniec skončil nakoniec takto. ()
Film, který se klene jako klenba. Vrchol má v okamžiku, kdy se postava Klause Steinschneidera, později přejmenovaná na Erika Jana Hanussena, rozloučí s doktorem Bettelheimem. Do té doby mezi nimi vzniká inspirativní a blízké přátelství. Hanussen, který má jasnovidecké schopnosti, se vydá po evropských městech a je si čím dál tím více vědom své moci. Koketování s touto mocí a obtížnost situace především při kontaktu s politickými a mediálními aktéry ho dovede do okamžiku, kdy se smyčka začne stahovat, až ho zardousí zcela. V roli Hanussena exceluje Klaus Maria Brandauer, v sympatické a především dobře zahrané roli doktora Bettelheima je švédský herec Erland Josephson a ve vedlejší roli Valery de la Meer jako v jiných svých rolích opět skvělá polská herečka Grażyna Szapolowska. ()
V pražských kinech se promítal od 22.3.1990 (Paříž) ()
Po filmu Mefisto druhý film režiséra, který jsem viděl a pro mě byl asi lepší než Mefisto. 75%, 2.12.12 ()
Glorifikace nacistického kolaboranta? Tenhle film nemá nic společného s historií. Skutečný Hanussen byl sobecký oportunista, šel na ruku Hitlerovi, pořádal večírky na luxusních jachtách, scházel se s vlivnými nacisty. Ve skutečnosti neměl žádné magické schopnosti, informace tahal z kruhu svých "přátel" s hnědými košilemi. Mysle si absolutní nedotknutelnosti a hledě jen na svou popularitu, vypustil utajenou zprávu o požáru Reichstagu, což se mu následně stalo osudným. Pro srovnání trojdílný film: Prípad jasnovidca Hanussena (1969), s lehce socialistickým nádechem. ()
ze szaboovi německé trilogie (mefisto, plukovnik redl, hanussen) pro mne nejslabší, ale přesto stále dobré - brandauer by pozvedl jakkoli jinak průměrný film. roztomilé je srovnání s americkým "Iluzinonistou", který vychází ze stejné histrické postavy .. ty filmy jsou přirozeně úplně o něčem jiném, szabo se pokouší ukázat nástup nacistismu v německu (který hannusen příliš vědoucně a s přílišnými obavami předpovídá a proto musí být zničen) a iluzionista je .. prostě o lásce iluzionisty a šlechtičny :) ()
Kdyby byl Hanussen natočen před Mefistem, chápal bych jeho logiku, ale takhle to na absolutní hodnocení není, když film nic nového do tématu té samé doby nepřináší. Spíše je krokem zpět. Skvělý výkon hlavní role, o čem jsem ovšem před filmem nepochyboval. ()
podobně jako u Redla má Szabó problém s historickou věrohodností, Hanussen je vylíčen jako spíše kladná postava, ale bylo to tak ve skutečnosti, tolik článků o jeho spojení s Hitlerem, přinejmenším se setkali, ne?! Na tyto věci nevěřím, hypnóza, kterou předváděl mohla být sehraná, proroctví přicházelo v době, kdy bylo mnoho indicií, no a jinak mě film bavil, Brandauer zase výborný, skutečnému Hanussenovi však nepříliš podobný..... ()
Reklama