Režie:
Hugo FregoneseScénář:
Robert A. StemmleKamera:
Siegfried HoldHudba:
Riz OrtolaniHrají:
Lex Barker, Guy Madison, Pierre Brice, Alain Tissier, Rik Battaglia, Ralf Wolter, Gustavo Rojo, Daliah Lavi, Gojko Mitić, Ruth-Maria Kubitschek, Hans Nielsen (více)Obsahy(1)
Vinnetou usiluje o uzavření mírové dohody mezi indiány a bělochy. Tomu se však snaží zabránit kapitán Bradley, jenž se za tím účelem spolčil s desperátem Dixonem. Ten ve spolupráci s proradnými Komanči přepadává osadníky a na místě masakrů nechává těla zabitých Apačů, jež mají Vinnetouův kmen očernit. Do zajetí protivníků upadl Vinnetouův adoptivní syn Tujunga, ale zachrání ho hrdinný Old Shatterhand. Ten se vydává za míšenkou Palomou, kterou má doprovodit do bezpečí, ale zjistí, že u ní nalezl útočiště syn pobitých osadníků, jenž by coby svědek mohl mít zásadní roli v celém konfliktu. Vinnetou mezitím ve snaze zabránit otevřené válce mezi Apači a Komanči vyzývá na souboj muže proti muži svého rivala, náčelníka Velkého medvěda… Úspěch Pokladu na Stříbrném jezeře podnítil k natáčení dalších mayovek nejen původního producenta Horsta Wendlandta, ale i jeho největšího konkurenta Artura Braunera, šéfa společnosti CCC Film. Ačkoli Wendlandt vlastnil práva na veškeré Mayovy knihy odehrávající se na Divokém západě a měl na účinkování v nich smluvně vázané i hlavní hvězdy Pierra Brice a Lexe Barkera, Brauner prostě přišel s projektem Old Shatterhand. Jelikož žádná kniha s tímto názvem neexistovala, nemohl Wendlandt proti tomu nic dělat. Výrobu filmu provázela řada nesnází, především pak opakované výměny scenáristů, kdy poslední dokonce proběhla ještě v první den samotného natáčení. Podobné průtahy provázely i angažování režiséra, ale bez komplikací se neobešlo ani samotné natáčení, stižené různými nehodami i nepřízní podzimního počasí. Částečně kvůli průtahům, ale především díky vysokým ambicím Artura Braunera i finančním nárokům Lexe Barkera se film Old Shatterhand stal nejnákladnějším projektem v celé sérii mayovek z šedesátých let. Rozpočet byl ale vyrovnán úspěchem snímku a jeho prodejem do desítek zemí, dokonce včetně bývalého Sovětského svazu. (Česká televize)
(více)Videa (3)
Recenze (198)
Rozťahaná indiánka so zaujímavými momentmi, ako dymové bojové signály, útok na vojenskú pevnosť, kúpanie sa v jazere, neúspešný pokus o oslobodenie, pokusy o narafičenie útokov indiánov na belošské farmy a územia a víťazstvo spravodlivosti, kde zomrie veľa nevinných pre slabé vedenie. Hudba vynikajúca, trocha zbytočné vedľajšie postavy, mne sa celkom páčil film, ktorý konečne nesie meno aj druhej hlavnej postavy a to Old Shatterhanda. Konečne je aj veľmi akčný, dá sa to chváliť aj keď porovnávať ho napríklad s Pokladom na Striebornom jazere, či prvým Winnetouom sa veľmi nemôže. Mrzí ma však, že skoro všade zomrú tretie najhlavnejšie postavy v dieloch ako tu Tujunga, či inde Nscho-tschi, Intschu-tschuna, svadbou stratia indiáni a najmä Winnetou aj Ribannu, malý chlapec v tomto filme tiež zomrie, u záporných postáv to ľudí ani tak nebolí, skôr je to akési spravodlivé, keď to postihlo Santera, Forrestera, Rollinsa a iných. Na záver by som len dodal, že Plitvické jazerá vo veľa veciach tieto indiánky zachraňujú, lebo prostredie je vrátane stepi výborné. ()
Jiny producent, ale na tehdejsi dobu velmi nakladna mayovka s Bricem a Barkerem. Tentokrat dostava logicky vice prostoru Old Shatterhand, ktery musi prijit na stopu bande, ktera nechce mir s Apaci, protoze touzi po jejich pude. V pozadi cele operace stoji kapitan Bradley, dustojnik z pevnosti Fort Grant, spolupracujici s mistnimi bandity vedenymi Dixonem. Vystupuje tu take Paloma Nakama, Bila holubice od Sumicich vod (dcera belocha a Apacky), ktera se stara o duleziteho detskeho svedka vyvrazdeni holandske farmy. Jeji herecka predstavitelka byla v tomto filmu nejvetsi zenskou hvezdou. Objevuje se taky Vinnetouuv adoptivni syn Tujunga a vubec Apacove jako kmen tu maji asi nejvice prostoru ze vsech filmu, vc. zaverecne velke bitvy. Atmosferou je tento snimek sice dost ve stinu klasicke vinnetouovske "tetralogie", ale i tak stoji za zhlednuti. Navic ma skvelou ustredni skladbu - jakousi kombinaci "Sedmi statecnych" a "Pokladu na Stribrnem jezere". ()
Tenhle příběh Karel May neodvyprávěl, proto mě překvapuje, že stále funguje. V lecčems jde sice proti zavedeným mírumilovným pravidlům, ale Vinnetouova zášť vedoucí až na válečnou stezku je hodně dlouho gradovaná a pochopitelná. Je ale vidět, že nová produkční společnost (která získala Briceho k Barkerovi jen s velkým štěstím) se chtěla přiblížit klasickým americkým westernům. Chladný záporák Bradley, emancipovaná Bílá holubice nebo horlivý Tujunga jsou zkrátka postavy, které by do knižních Mayovek nepasovaly, tím spíš děj, který příliš na optimismu nepřidá. Díky charismatu hlavní dvojice je ale Old Shatterhand na lepších 70% a s menším přimhouřením oka ho lze zařadit ke zlaté kolekci. ()
Old Shatterhanda som mal ako malý za zrejme najobľúbenejšiu mayovku a pritom som ho vtedy videl sotva dva krát. No i tak ma ohromil. Predovšetkým strhujúcou heroickou kompozíciou Riza Ortolaniho, snáď najlepším soundtrackom napísaním pre mayovky, kde sa hlavného motívu doteraz neviem nabažiť a samozrejme ohromujúcim záverom. A práve ten môže radiť ,,Olda Šetrného“ :-) na pozíciu skutočného ,,westernového“ veľkofilmu. Mínusy má film také ako aj ostatné diely série, čiže predovšetkým scenár robiaceho tu z náčelníka Apačov v Siuxskom oblečku často skutočného ... nebudem nadávať. Zbytočné mi tu prišlo tiež využitie hneď troch záporákov, pričom ani jeden nedostáva dostatok priestoru, čo aspoň pri kvalitách dvoch z nich zamrzí (úloha lotra sa tu ušla aj inokedy kladnému Gustavovi Rojovi). No a prečo sa vlastne film volá tak, ako sa volá? ()
Vždycky jsem obdivovala toho německého greenhorna jak umí střílet svou henryovkou takhle pěkně od pasu a pokaždé se trefí. Cítím ale, jakoby tento film malinko pokulhával za svými staršími brášky, je takový vleklý. A taky ... nelíbilo se mi jak dopadl malý přeživší Holanďánek, takový osud mu napsán být nemusel. Takový Rik Battaglia je prostě úžasný, který si zahrál snad v každé vinetouovce, v každé si zahrál záporáka a v každé ho spravedlivě odrovnali. Zřejmě ne důkladně. ()
Galerie (21)
Zajímavosti (42)
- Původně napsal scénář Daniel Mainwaring, který však neměl vůbec nic společného s knihy od Karla Maye a měl překroucené charaktery hlavních postav. Vedení Constantinu ho tak kvůli obavám z poškození předešlých Wendlandtových (i svých) mayovek zrušilo. Najat byl tedy druhý scenárista Ladislas Fodor, ale ani jeho scénář nebyl schválen. Jako třetí scenárista byl angažován Slovák Leopold Lahola, který se měl ujmout i režie. Nakonec však scénář napsal přímo na místě natáčení Robert A. Stemmle, který přepracoval zamítnutý scénář od Ladislasa Fodora. [Zdroj: karel-may.majerco.net] (mar48)
-
Jiné názvy filmu:
Belgie: La Bataille de Fort Apache / Het Gevecht van Fort Apache.
Brazílie: A Batalha final dos Apaches.
Dánsko: Old Shatterhand.
Finsko: Old Shatterhand.
Francie: Les Cavaliers Rouges.
Velká Británie: Apaches´ Last Battle.
Holandsko: Old Shatterhand.
Itálie: La Battaglia di Fort Apache.
Jugoslávie: Old Seterhend.
Kanada: Les Cavaliers Rouges.
Rakousko: Old Shatterhand.
Portugalsko: Assalto ao Forte.
Švédsko: Old Shatterhand.
Švýcarsko: Old Shatterhand.
Španělsko: La última Batalla de los Apaches.
USA: Shatterhand. (hippyman)
- Vzniku filmu předcházel velmi ostrý konkurenční boj mezi Horstem Wendlandtem a producentem Arturem Braunerem, který se rozhodl natočit velkofilm s Vinnetouem a Old Shatterhandem s velkým nákladem. Film není točen podle žádné románové předlohy Karla Maye, scénář vychází čistě z invence Ladislase Fodora. Důvodem bylo to, že na všechny Mayovy romány koupil autorská práva Wendlandt. Scénář měl zpracovat dramatik Leopold Lahola, který měl být i režisérem Old Shatterhanda. Protože to nezvládal, byl narychlo sehnán argentinský režisér Hugo Fregonese. Rialto poskytlo Braunerovi Pierra Brice velmi nerado, a to jen proto, že se obávalo, že kdyby hrál Vinnetoua jiný herec, byla by celá série nenávratně zkažena. Výměnou za něj však dostali herečku Elke Sommer, kterou obsadili do mayovky Mezi Supy (1964). (Mariin)
Reklama