Režie:
Harald ReinlKamera:
Ernst W. KalinkeHudba:
Martin BöttcherHrají:
Lex Barker, Pierre Brice, Rik Battaglia, Ralf Wolter, Carl Lange, Miha Baloh, Dušan Antonijević, Ilija Ivezič, Slobodan Dimitrijević, Sophie Hardy (více)Obsahy(2)
Legendární náčelník Apačů a jeho přítel Old Shatterhand vyjíždějí vstříc jejich poslednímu dobrodružství... Vyprávění z Divokého západu jsou stejnou měrou příběhem velkých dobrodružství v dálavách nepokořené přírody, ale současně i pochmurným pojednáním o svobodě a prosperitě dobyvatelů na úkor původního obyvatelstva. Ze střetu těchto protikladů vychází romantismus klasických románů Karla Maye i jejich filmových adaptací ze šedesátých let. Nejvíce patrný pak je právě v závěrečném díle trilogie Vinnetou. Hrdinný náčelník Apačů se zde marně pokouší dodržovat podmínky vzájemného soužití indiánských kmenů a bílých osadníků. Ti navzdory oficiálním dohodám nadále pronikají na indiánská území a zabírají je pro sebe. Vinnetou se v doprovodu Old Shatterhanda vydává do Santa Fe, aby s tamním guvernérem dohodl mírové řešení vyhrocující se situace. Mezitím v městě Clinton proradný obchodník s půdou Vermeulen a vůdce banditů Rollins organizují další výpady a lsti proti indiánům, aby se domohli jejich země. Navíc usilují o život přímo Vinnetouovi, neboť na území Apačů leží zdroj petroleje, kterého se chtějí zmocnit... Vinnetou – Poslední výstřel byl plánovaný jako závěrečný díl trilogie přímo vycházející z příslušných knih Karla Maye a měl se podle plánů producenta Horsta Wendlandta stát také kasově nejúspěšnějším z jeho mayovek. Šance filmu u publika proto neváhal podpořit štědrým rozpočtem a ambiciózními akčními pasážemi, které měly konkurovat již tak impozantním sekvencím přestřelek na pozadí hořícího petrolejového pole v předchozím snímku Vinnetou – Rudý gentleman. Nicméně již samotné ohlášení výroby snímku paradoxně vyvolalo vlnu nevole a pobouření. Filmové mayovky se mezitím staly nejen diváckými hity v Německu i dalších evropských zemích, ale dospěly do stádia opěvovaného kultu. Když se fanoušci dozvěděli o plánech filmařů, že zůstanou věrni předloze, a celý film tedy zakončí scéna úmrtí populární figury, vyvolalo to řadu emotivních reakcí od zarmoucení až po agresi a osočování tvůrců jako vrahů. Wendlandt navzdory všemu zůstal neoblomný a z velké části právě díky tomu vznikla vůbec nejpůsobivější ze všech filmových mayovek. Režie se opět zhostil přední německý řemeslný profesionál Harald Reinl, jenž je podepsaný již pod předchozími částmi trilogie i Pokladem na Stříbrném jezeře. Vedle samozřejmé účasti hvězd Pierra Brice a Lexe Barkera dostal tentokrát větší prostor Ralf Wolter, představitel oblíbeného Sama Hawkense. Role dívky v nesnázích tentokrát připadla francouzské modelce Sophii Hardyové. Coby hlavní záporák se pak divákům do paměti nesmazatelně zapsal italský herec Rik Battaglia, jenž se předtím objevil ve vedlejších partech mayovek z konkurenční produkce Artura Braunera, šéfa společnosti CCC-Film. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (381)
Poměrně překvapivé a efektní zakončení muselo ve své době způsobit nejednu zástavu srdce... Jenže dál už to taková sláva určitě nebyla, impotentní záporáci a jejich uvažování by urazilo nejednoho kapsáře z centra Prahy :-)). A navíc, vedlejší role se už jen trapně objevují bez náznaku své osobnosti. Proto je jediné štěstí, že tuhle scénáristickou břečku vzal pod svá bedra neskutečně dobrý Harald Reinl - ten to ustál. A pak taky konec, samozřejmě.... ()
Ze všech čtyř zlatých Mayovek ten nejsvižnější a nejlepší díl. Scéna s hořící řekou mě vždycky dostane, scéna s koňmi propadajícími se do pastí ve mě budí nedůvěru, protože mám pocit, že se dost koní muselo poranit. Na svou dobu je skvěle a dost realisticky natočena. No a scéna s Vinnetouovou smrtí? Ach jo, slzičky kanou. ()
Ukončenie série v súlade s knihou, pričom hoci tá dobrodružno-akčná stránka tu nebola tak silná, ale bola veľmi silná emočne, samozrejme hlavne v súvislosti so záverom. Zároveň dôkaz toho, že ohnivá voda ničí úsudok v každom národe. A kto vie, čo zničilo úsudok dnešným progresívcom, ktorí v Nemecku prehlásili Vinnetoua za rasistického... ()
Posledni vystrel pribehove opet neprinasi nic noveho, zase se tu resi uzemi indianu. Na druhou stranu to porad jeste nenudi, navic celej film je pojat trosku smutne, ne jen tim, ze chcipne Vinnetou, ale celkove, navic se tu furt dej stereotypne neodehrava nekde v prerii, ale sem tam se presune i do "mesta" coz je fajn zpestreni. Jinak zaporak je docela slusnej, i kdyz vlastne nic moc nepredvede a zaverecna scena umrti je docela povedena. Pamatoval jsem si, ze to bylo desne priteplaly, coz se nastesti nepotvrdilo. No a kdybych mel na filmu neco vylozene pochvalit, je to Vinnetouova utekova cast filmu, ta je perfektni. Kdyby timhle filmem skoncily filmovy mayovky, nic moc by se nestalo. ()
Je to sice tak Dááávno, ale JÁ to vidím, jako by to bylo včera...JÁ malý capart, otec mě bere do letního kina Vlašim a já s němým úžasem sleduji na velkém plátně hrdiny svého mládí (posledního náčelníka apačů Vinnetoua a jeho bílého bratra Old Shatterhanda), bránící nejen indiány, ale každého " dobrého člověka " proti bezpráví. Zidealizované až na krev ( Karel May si vytvořil svou vlastní představu divokého západu ), ale co mohlo býti pro malé děcko " většího ", než věčná válka " dobra proti zlu " v podání těchto dvou velikánů stříbrného plátna. Myslím, že můžu s klidným srdcem napsat, že v té době nebylo v Československu jediného člověka, který by něvěděl ( nejen kdo je Gustáv Husák, či Lubomír Štrougal :o)) , ale především co ( kdo ) byla Hatátitla, Ilči, Mědvědobijka či Stříbrná puška. Pravda dnes již na tuto " zlatou 4-ku " člověk nahlíží s NOSTALGICKÝM nádechem, ale nemůžu říct, že bych si to občas nestřihnul a neprožíval to ( ikdyž jinak ) a jakmile zaslechnu někde v dáli průvodní melodii, mám stále to jemné mrazení v zádech.... a ANO přiznávám bez mučení, při ZÁVĚREČNÝCH PROSTŘIZÍCH jsem si pobrečel jako želva..... Ne tady pod 5* zkrátka jít nemůžu, to bych tomu " malému chlapci " udělat nemohl.... ()
Galerie (46)
Zajímavosti (38)
- Stejně jako Poklad na Stříbrném jezeře (1962), Vinnetou (1963) i Vinnetou - Rudý gentleman (1965), obdržel i tento snímek cenu Bambi za "obchodně nejúspěšnější německý film roku 1966" a Zlaté plátno za více než 3 miliony návštěvníků v průběhu dvanácti měsíců, které mu bylo uděleno 19. srpna 1966 v Essenu u příležitosti premiéry filmu Vinnetou a míšenka Apanači (1966). (hippyman)
- Místa natáčení: Jugoslávie: Mali Alan u Obrovacu, Plitvická jezera, Zrmanja-Canyon u Obrovacu, Solin u Splitu, Trogir, Ljubiljana, Vrlika, Crvena Luka. (hippyman)
- Scéna, v níž Sam Hawkens (Ralf Wolter) varuje obyvatele před Jicarilly, se natáčela ve slovinském městě Lublaň ve čtvrti Stožice, kde stálo westernové město už z filmu Die Flußpiraten vom Mississippi (1964). (mar48)
Reklama