Režie:
Harald PhilippScénář:
Fred DengerKamera:
Heinz HölscherHudba:
Martin BöttcherHrají:
Lex Barker, Pierre Brice, Götz George, Uschi Glas, Walter Barnes, Ralf Wolter, Miha Baloh, Marija Crnobori, Ilija Džuvalekovski, Vladimir Leib (více)Obsahy(1)
Nenechaví banditi si brousí zuby na zlatý důl a jen hrdinný náčelník Apačů a jeho věrný přítel se jim dokáží postavit... Půvabná míšenka Apanači dostává od svého otce k narozeninám zcela výjimečný dar – zlatý důl. Je to však zároveň dárek velice nebezpečný. Její otec, osídlenec Mac Haller, byl právě kvůli němu zavražděn. Apanači a její malý bratr Happy se stávají štvanou zvěří… Proti bandě Curly Billa jí může pomoci jen lovec kožešin Jeff Brown a Vinnetou s Old Shatterhandem... Po neúspěchu předchozí mayovky Old Surehand se producent Horst Wendlandt rozhodl obnovit přízeň diváků a fanoušků snímkem s tradiční dvojicí, tedy Vinnetouem a Old Shatterhandem. Přesně řečeno měl Wendlandt původně v plánu, aby Vinnetou a míšenka Apanači sloužil jako představení přítomností jiného bílého hrdiny z Mayova kánonu, Old Firehanda. Nicméně tvůrcům se nedařilo najít vhodného představitele, tak dali přednost změně scénáře ve prospěch zavedeného hrdiny a jeho hvězdného představitele. Vinnetou a míšenka Apanači představuje v sérii mayovek poněkud atypický snímek, kterému puristé vyčítají odlišnosti od naivního romantismu předchozích snímků i Mayova světa. Vedle řady herců, kteří se objevili ve stejných i odlišných rolích již v předchozích mayovkách, se může film pochlubit angažováním Uschi Glassové, kterou objevil právě Horst Wendlandt. Budoucí velká německá hvězda se zde zhostila první větší role své kariéry coby představitelka titulní Apanači. (Česká televize)
(více)Videa (1)
Recenze (175)
Já nevím, co se mi na tom filmu vlastně líbí. Není to ani hudba, jako u většiny lidí. Nejsou to určitě ani herecké výkony, nebo důmyslný scénář. Je to vlastně strašně, možná až příliš, jednoduchý příběh. Banditi, zlato, jedna krasavice, pár hrdinů, nějaké to městečko na zachraňování... Dokonce je to příběhem docela otřesný. K tomu jsem navíc alergická na Götze George, na ten jeho neustále nahrbený drsňácký postoj, a na role které v mayovkách hraje. Ale stejně se mi to spíš líbilo. Neobtěžoval tam žádný Firehand, prostě Vinnetou+Shatterhand, tak jak to má být :-) Takže snad až na vykřikování dam "to je chlap!" když vidí Old Shatterhanda, je to fajn film. ()
Do prdele co toto bylo? Vinnetou je moje srdcovka, ale tento díl je snad ten nejhorší a naprosto zbytečný. Vykradená hudba z těch nejlepších dílů, záběry z filmu Vinnetou, amatérské a naprosto debilní chování všech postav, včetně těch hlavních, a o dabingu se nemá ani cenu bavit. Já myslím, že toto stačí tak maximálně pro jednu hvězdičku ze soucitu. ()
Tak někdy v půli devadesátých let jsme sešli (my hoši, co spolu mluvíme už od pískoviště) a udělali si pěkné filmové odpoledne s tím, že na stárnoucí kolena shlédneme naráz všeckny tyhlety západoněmecké filmové vinnetouovky, které nám bolševik v mládí zatajil. Takže jsme sjeli Míšenku Apanači, Olda Surehanda, Mezi supy a Vinnetoua a Oldu Shatterhanda v Údolí smrti. No, v dobré společnosti, s dobrým mokem a stoupající hladinou alkoholu v krvi to bylo zábavné odpoledne. Vlastně to nejsou zas až tak špatné parodie na western. A vlastně bychom měli bolševické cenzuře (či nedostatku deviz) poděkovat za to, že na plátna čs. kin tehdy pustil jen tu lepší část téhlete vinnetouovské produkce. Jen sentiment a vzpomínka na ty lepší díly mi brání abych tyto opusy podělil odpadem, či jednou hvězdičkou, takže radši nehodnotím. ()
"Jsme Curly Bill a jeho banda". Na Míšence Apanači je už vidět, že se vaří z vody (jde o 18. majovku v pořadí z celkových 20), Old Surehand z předlohy je bezostyšně vyměněn za Old Shatterhanda, po Pokladu na Stříbrném jezeře je recyklovaně nasazen Götz George atd. Některé scény jsou vyloženě směšné ("Pozor, to je dynamit', skákající postavy za keř při útoku) a , jen pro české diváky, dabing z roku 1993 je už bohužel silně ovlivněn pokročilým věkem Vladimíra Ráže. Přesto si film uchovává atmosféru dětských knih, krajem se pořád projíždí Vinnetou, v kádi se po svém schovává Sam Hawkens a banditi nejsou žádná ořezávátka, vypadají tak, i jednají. ()
Tohle už je hodně slabý odvar legendy. Slaboduchý scénář, ve kterém se údajné moudré postavy chovají jako imbecilové, příběh přes svou triviálnost občas nedává tak úplně smysl a všemu nasazují korunu očividné výpůjčky ze starších mayovek. Jistě, člověk je rád za každé setkání se hrdiny svého dětství, ale říkám si, opravdu bylo tak těžké udržet kvalitu prvních mayovek? ()
Galerie (24)
Zajímavosti (27)
- Kromě těch Mayovek natáčených v Jugoslávii mělo dojít i k Mayovce, která by byla natáčena ve Spojených státech amerických a v Kanadě. V roce 1967 nabídl producent Horst Wendlandt hlavní roli Pierru Briceovi už s hotovým konceptem příběhu. Brice předběžně souhlasil, ovšem požadoval možnost aby se později mohl k hotovému scénáři vyjádřit. Wendlandt ale neměl pro hercův požadavek pochopení, oba se pohádali a k natáčení nikdy nedošlo. (Stocki)
- Mac Hallerovu farmu postavil Vladimir Tadej u řeky Cetině. Nacházela se ale na břehu, ke kterému se nedalo dojet autem, a proto museli být materiály i tvůrci převezeni na nafukovacích člunech. [Zdroj: karel-may.majerco.net] (mar48)
- Místa natáčení: Jugoslávie - Zrmanja-Canyon u Obrovacu, Solin u Splitu, Radmanovy mlýny u Omiše, Rastevic u Benkovacu. (hippyman)
Reklama