Režie:
Jean-Jacques AnnaudKamera:
Jean-Marie DreujouHudba:
James HornerHrají:
William Feng, Shawn Dou, Ankhnyam Ragchaa, Basen Zhabu, Zhusheng Yin, Gexige Baoyin, Xiaolei Huang, Sen BaVOD (1)
Obsahy(1)
Mladý Číňan Chen Zhen se za dob tzv. kulturní revoluce ocitá v oblasti Vnitřního Mongolska, kde se seznamuje s nomádským způsobem života. Mongolské stepi symbolicky vévodí vlk, který je člověku nejnebezpečnějším nepřítelem, ale rovněž dobrodincem. Právě v odvěkém zápasu s vlkem ohrožujícím stáda ovcí a koní byl člověk posílen. Chen Zhen je natolik okouzlen místním smýšlením, že se rozhodne odchytit a vychovat vlčí mládě. (Bohemia MP)
(více)Videa (9)
Recenze (104)
Neviem, či naozaj dokáže vlk spáchať samovraždu, ale viem, že sú to nadmieru inteligentné zvieratá, ktoré majú vo svojej svorke prísnu hierarchiu a ich život prebieha v určitých chvíľach veľmi organizovane. Milujem tieto úžasné zvieratá a považujem za jeden z najvačších hriechov ľudstva, že ich tak prenasledujú a toľko ich vyhubili. Pár krát som mala slzy v očiach nad osudom, ktorý čínsky komunisti vlkom nachystali. Myslím, že by planéte určite prospelo, keby bolo na svete menej takýchto vrahov a oveľa viac vlkov. Zvieratá aspoň zabíjajú len toľko koristi, aby prežili, na rozdiel od človeka, ktorý sa v zabíjaní vyžíva. Najhoršie scény sa týkali vodcu svorky a zabíjania vĺčat. Niektoré boli očividne robené počítačom, ale o to viac si vážim tvorcov, ktorí dúfam neobetovali žiadne životy zvierat. ()
Tento Beethoven na čínský způsob má v sobě vše, co by správný rodinný film na nedělní dopoledne měl mít. Dětinská romance z mongolské stepi s neuvěřitelně kýčovitou hudbou je plná emocí, které mne nechaly naprosto chladným, neb způsob jejich prezentace je ve stylu holywoodském. Soulad s přírodou, a s tím spojená filozofie, se lehounce projevuje jen v postavě dědy Bilika, náčelníka pastevců, ovšem samotný způsob vyprávění je zaměřen na pohádkový souboj dobra a zla a v některých chvílích zabředne dokonce do zoufalosti scénářů umělohmotných seriálů. Pro mě osobně zklamání, které nezachránily ani vizuálně pestré záběry na krásnou a nezkrotnou přírodu Asie. [Filmový Klub Citadela-Litvínov] ()
Viděl jsem verzi s dabingem, proto radši nehodnotím (jinak 4 nebo 5). Vizuálně úchvatné. Bráno jako film pro děti - dokonalé. Bráno jako film pro dospělé - neskutečně mě iritovala hlavní (lidská) postava, byl to prostě strašný idiot, jehož jednání se nedalo předvídat, pochopit a už vůbec ne se do něj nějak vcítit (ale to bylo možná tím dabingem). Naštěstí ten film stojí na trochu jiných základech, než na příběhu a postavách. ()
Vím, že kdybych bral ohled na knihu, musel bych s hodnocením velmi dolu. To, že politická stránka vyprávění byla potlačena, a okupanti tu koexistují se svými obětmi v jakési smutné harmonii (budou vám pomáhat a učit vás náš jazyk), ve které i ten politruk vypadá jako vceku slušný člověk (někdy jako vůdce musím učinit rozhodnutí, ze kterých mi je špatně), může nekoho iritovat. Jenže Annaud nenatočil film o čínské okupaci, ale o odcházejícím "ráji". Je jedno, že s tím začali Čínané, step by dříve nebo později musela ustoupit civilizaci, stejně tak jako ji museli být obětováni vlci. Všechny národy na světě se tak chovají. A ten smutek z tohoto vývoje a zároveň jeho nevyhnutelnost se Annaudovi podařily zachytit dle mého velmi dobře. ()
Některé konkrétní situace a pasáže na mě udělaly ohromný dojem, jako celek už to zase tak dobře nefungovalo. Uhranul mě hned ten úvod - v Číně jsem nebyl, a autobusové nádraží tam holt vypadá trochu jinak, než naše malá, i tak ale slušně špinavá a smradlavá Zvonařka. Francouzi šli ale ještě dál, a všechny ty stovky busů měly evokovat padesátá léta. Rozum velí, že se o to postaral počítač, ale oko to neodhalilo... Poprvé jsem taky viděl, co mohl chtít Big Mao po svých poddaných. Poslat je například jako tady ty dva studenty na 2 roky z Pekingu až na totální konec světa, to museli mít ti jeho plánovači hodně bujnou fantazii. Pak ta úžasná scéna se stádem splašených koní, ale hlavně - perfektní popis nejen zániku tradičních mongolských potulných pastevců, ale divoké přírody, s níž tady dříve lidé dokázali koexistovat stovky let. Bohužel pro mě se nakonec linka vlci stala naprosto prvořadou a zásadní. Přesto to vnímám jako zcela netradiční počin, zvlášť s ohledem na fakt, že se o něj postaral evropský tvůrce. ()
Galerie (93)
Zajímavosti (12)
- K spolupráci na tvorbe filmu bol oslovený aj novozélandský režisér a scenárista, Peter Jackson. (MikaelSVK)
- Film bol vydaný aj pod názvom The Last Wolf. (MikaelSVK)
Reklama